LIETUVOS MUZIEJŲ NUMIZMATIKOS Ä®SIGIJIMAI 2004â2005 m ...
LIETUVOS MUZIEJŲ NUMIZMATIKOS Ä®SIGIJIMAI 2004â2005 m ...
LIETUVOS MUZIEJŲ NUMIZMATIKOS Ä®SIGIJIMAI 2004â2005 m ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
N U M I Z M AT I K A 6 / M e t r a š t i s 2 0 0 5<br />
Publikacijos. Rinkiniai<br />
D a lia Gr imalauskaitė<br />
<strong>LIETUVOS</strong> MUZIEJŲ <strong>NUMIZMATIKOS</strong><br />
ĮSIGIJIMAI 2004–2005 m.<br />
PENKERIŲ METŲ APŽVALGA<br />
N U M I Z M AT I K O S Į S I G I J I M A I 2 0 0 4 – 2 0 0 5 m .<br />
Lietuvos muziejuose saugomų numizmatikos rinkinių pristatymą pradėjome<br />
Numizmatikos metraščio 2–3 numeryje. 23 muziejų darbuotojai pateikė<br />
informaciją apie 2001 m. sausio 1 d. turėtus rinkinius ir apibūdino 2000 m.<br />
įsigytus eksponatus (Lietuvos... 2004a; paskelbti 21 muziejaus duomenys).<br />
4–5 metraščio numeryje skelbėme informaciją apie 28 muziejų 2004 m.<br />
sausio 1 d. numizmatikos rinkinius ir apie 2001−2003 m. įsigytus eksponatus.<br />
Savo numizmatikos rinkinius pristatė 10 naujų muziejų: Alytaus kraštotyros,<br />
Biržų krašto muziejus „Sėla“, Kėdainių krašto ir Kretingos muziejai, Marijampolės<br />
ir Panevėžio kraštotyros muziejai, Pasvalio krašto, Ukmergės kraštotyros,<br />
Zanavykų krašto muziejai, Žemaičių muziejus „Alka“, kuriuose tuo metu buvo<br />
saugoma 72 783 eksponatai. Siekdami išsamesnio vaizdo, 2004 m. apžvalgoje<br />
pateikėme ir tuomet informacijos neatsiuntusių, bet 2001 m. rinkinių pristatyme<br />
dalyvavusių muziejų (Lazdijų istorijos, kultūros ir švietimo, Mažosios<br />
Lietuvos istorijos, Nacionalinio M. K. Čiurlionio dailės, Neringos istorijos ir<br />
Šilalės krašto muziejų) ankstesnių, 2001 m. duomenis.<br />
Tęsdami pradėtą darbą, 6 metraščio numeryje pristatome 2004–2005 m.<br />
muziejų numizmatikos įsigijimus ir 2006 m. sausio 1 d. turėtus numizmatikos<br />
rinkinius (žr. p. 137–280).<br />
Remiantis 26 muziejų pateikta informacija, 2004–2005 m. muziejai įsigijo<br />
18 035 eksponatus:<br />
monetų – 8194 vnt.,<br />
medalių ir apdovanojimų – 4991 vnt.,<br />
ženklelių ir kitų ženklų 1 – 3344 vnt.,<br />
1<br />
Medalių ir apdovanojimų, ženklelių ir kitų ženklų grupės išskirtos sąlygiškai ir sąlyginiai<br />
yra skaičiai, nes vienuose muziejuose faleristikos grupei priskiriami tik ženkleliai<br />
137
N U M I Z M AT I K A 6 / M e t r a š t i s 2 0 0 5<br />
Publikacijos. Rinkiniai<br />
bonistikos – 680 vnt.,<br />
sfragistikos – 464 vnt.,<br />
žetonų (skaičiavimo, apyvartinių ir kt.) – 27 vnt.,<br />
kitų eksponatų, sietinų su numizmatika, – 335 vnt.<br />
Gauta nemokamai 10 002 vnt., pirkta – 8033 vnt. Pirkiniai sudaro 45%.<br />
Trys muziejai neįsigijo nė vieno eksponato (Daugyvenės, Molėtų krašto,<br />
Žemaičių dailės).<br />
12 muziejų įsigijo iki 100 vnt. (Jonavos krašto, A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko<br />
memorialinis, Skuodo muziejai, Valstybinis Kernavės archeologijos<br />
ir istorijos muziejus-rezervatas, Lietuvos dailės, Šilutės, Rokiškio krašto,<br />
Prienų krašto muziejai, Žemaičių muziejus „Alka“, Raseinių krašto istorijos,<br />
Utenos kraštotyros, Zarasų krašto muziejai).<br />
8 muziejai – nuo 100 iki 1000 vnt. (Sporto, Šiaulių „Aušros“, Vytauto Didžiojo<br />
karo, Biržų krašto muziejus „Sėla“, Joniškio istorijos ir kultūros, Alytaus<br />
kraštotyros, Vilkaviškio krašto, Pasvalio krašto muziejai).<br />
3 muziejai įsigijo daugiau kaip 1000 vnt. (Lietuvos banko, Trakų istorijos,<br />
Lietuvos nacionalinis muziejai).<br />
Vidutiniškai per metus kiekvienas muziejus įsigijo 347 eksponatus.<br />
Kaip ir kiekvienais metais, muziejai pasipildė daugeliu vertingų eksponatų.<br />
Iš kolekcinių monetų paminėtini Lietuvos banko muziejaus įsigyti LDK sidabro<br />
lydiniai ir lydinių fragmentai, Zigmanto III Vazos 5 dukatai (1622) ir Jono<br />
Kazimiero pusdukatis (1665), Lietuvos nacionalinio muziejaus – Kijevo Kunigaikštystės<br />
Vladimiro Algirdaičio (1367−1395) denaras; VDKM – Nyderlandų<br />
1771 m. dukatas. Pažymėsime, kad Nyderlandų Jungtinių Provincijų dukatai<br />
nėra retos monetos, aptinkamos ir Lietuvos radiniuose, tačiau muziejuose<br />
auksinių monetų įsigijimas – retenybė, todėl kiekviena moneta svarbi. Įdomius<br />
LDK numizmatikos objektus Lietuvos nacionaliniam muziejui padovanojo<br />
Lenkijos numizmatų draugijos garbės pirmininkas Lechas Kokocińskis (Varšuva).<br />
Tai LDK 30 grašių (1564) klastočių spaudų, gamintų Józefo Majnerto<br />
1836−1851 m. Varšuvos monetų kalykloje, alaviniai atspaudai.<br />
Tarp į muziejus patekusių monetų, kurių radimvietė žinoma, išskirtinas<br />
LDK Jogailos (1377–1434) denaras (portretas/liūtas), rastas Šeimyniškėlių<br />
(apdovanojimai skaičiuojami atskirai arba kartu su medaliais), kituose – apdovanojimai<br />
ir ženkleliai. Kaip yra pažymėta ankstesnėse rinkinių apžvalgose, Lietuvos muziejuose<br />
tradiciškai faleristikai priskiriami ne tik apdovanojimai, bet ir ženkleliai, ženklai, kiti<br />
žymenys. Tai nėra neteisinga, nes ženklelių ir kitų ženklų grupė dėl skirtingų funkcijų ir<br />
teikiamos informacijos pobūdžio turėtų būti atskiriama nuo apdovanojimų (faleristikos),<br />
taip kaip yra su monetomis ir medaliais. O medaliai turėtų būti skiriami į atskirą grupę<br />
nuo apdovanojimų (ordinų, medalių, garbės ženklų).<br />
138
D a lia Gr imalauskaitė<br />
Lietuvos muziejų numizmatikos įsig ijimai 2004–2005 m. Penkerių metų apžvalga<br />
piliakalnyje. Moneta kartu su visa kasinėjimo medžiaga saugoma A. Baranausko<br />
ir A. Vienuolio-Žukausko memorialiniame muziejuje. Vytauto (1392–1430)<br />
moneta (PEČAT/ietigalis su kryžiumi; masė 0,69 g) ir pirmą kartą Lietuvoje<br />
aptikta ankstyvųjų viduramžių Čekijos (XI a.) moneta saugomos Valstybiniame<br />
Kernavės archeologijos ir istorijos muziejuje-rezervate.<br />
Numizmatikos objektais iš archeologinių tyrimų įvairiose Lietuvos vietovėse,<br />
ypač gausiai – iš Vilniaus žemutinės pilies teritorijos, nuolat pasipildo LNM<br />
rinkiniai. Aptariamuoju laikotarpiu į muziejų pateko LDK Jogailos denaras,<br />
numizmato Eduardo Remeco nuomone, kaldintas apie 1386−1387 m. (portretas/liūtas),<br />
LDK Jogailos denaro, kaldinto apie 1388−1392 m. (raitelis/dvigubas<br />
kryžius), klastotė, retos Rusijos Aleksejaus Michailovičiaus denežkos ir<br />
groševikai ir t. t.<br />
Kalbant apie vieną svarbiausių numizmatikos šaltinių – lobius (uždarus<br />
pinigų kompleksus: taupmenas, piniginių turinius, paslėptus rinkinius, vienalaikius<br />
paaukojimus ir pan.), jie vertinami skirtingai, priklausomai nuo<br />
to, ar patenka į mokslininko, ar į kolekcininko rankas. Mokslininkui svarbus<br />
pilnas komplektas, radimo aplinkybės, kolekcininkui – pavienės geros būklės<br />
monetos. Jei lobis randamas archeologinių tyrimų metu, kas šiais „metalo<br />
detektorių laikais“ neretai pasitaiko, arba jei radėjas suvokia radinio mokslinę<br />
vertę ir perduoda duomenis specialistui, tada radimo aplinkybės fiksuojamos,<br />
išsaugoma įvairiapusiškai naudinga lobio informacija. Radiniui patekus<br />
į kolekcininko ar diletanto rankas, praradus jo dalį ar vertingiausius objektus,<br />
informacinė komplekto vertė nukenčia, lobis tampa nepilnavertis. Reikia pripažinti,<br />
kad Lietuvos muziejuose dauguma saugomų lobių yra nepilnos sudėties<br />
ar tik jų fragmentai, dažniausiai – tai, ką pavyko išsaugoti nupirkus iš<br />
radėjų ar paskutinių savininkų. Tokie lobiai gula į muziejų vitrinas arba greta<br />
kolekcinių monetų sudaro mokslinę bazę atskiriems objektams tirti. Lieka nežinoma<br />
paslėpusiojo lobį socialinis statusas, perkamoji galia, laikmečio pinigų<br />
masės struktūra ir pan. Reikalą galima pataisyti ir svarbią mokslui informaciją<br />
išsaugoti, surinkus trūkstamus radinio duomenis. Tam reikia pakartotinai ištirti<br />
radimvietę metalo detektoriumi, patikslinti ir smulkiai aprašyti radimo<br />
aplinkybes, sudaryti į šalį nukeliavusių lobio objektų sąrašą, pageidautina juos<br />
nufotografuoti, išmatuoti ir pan. Remiantis muziejininkų atsiųsta informacija,<br />
2004–2005 m. į muziejų saugyklas pateko vienuolika neišblaškytų pinigų lobių<br />
kompleksų (1956 vnt.):<br />
1. Vilnius (Gedimino kalno keltuvo vieta, apie 1386–1387/2003). 5 monetos.<br />
Rasta archeologinių tyrimų metu. Saugoma LNM.<br />
2. Vilnius (Valdovų rūmų teritorija, apie 1402/2005). 13 monetų. Rasta archeologinių<br />
tyrimų metu. Saugoma LNM.<br />
139
N U M I Z M AT I K A 6 / M e t r a š t i s 2 0 0 5<br />
Publikacijos. Rinkiniai<br />
3. Vilnius (Valdovų rūmų teritorija, apie 1503–1506/2003). 6 monetos. Rasta<br />
archeologinių tyrimų metu. Saugoma LNM.<br />
4. Daugalionių k. (Pakruojo r., Pašvitinio sen., 1559/2001). 104 monetos.<br />
Saugoma TIM.<br />
5. Čiudiškių dvarvietė (Prienų r., 1661/2003). Sulipusių 6 monetų stulpelis.<br />
Saugoma LNM.<br />
6. Vilnius (L. Stuokos-Gucevičiaus g. 11, 1630/2003). 3 indai su monetomis<br />
(po valymo 2006 m. užpajamuotos 4182 monetos). Rasta archeologinių<br />
tyrimų metu. Saugoma LNM.<br />
7. Klovainiai (Panevėžio r., XVII a./2004). 210 monetų. Saugoma TIM.<br />
8. Jakštaičių k. (Kaišiadorių r., 1721/2004). Sulipusių 8 monetų stulpelis. Saugoma<br />
LNM.<br />
9. Vilnius (Gedimino pr. 20, 1919/2004). 712 monetų ir popierinių pinigų.<br />
Rasta archeologinių tyrimų metu. Saugoma LBM.<br />
10. Adomynės dvaras (Kupiškio r., 1936/2004). 286 monetos. Saugoma Kupiškio<br />
etnografijos muziejuje.<br />
11. Raseiniai (1944/2005). 603 popieriniai pinigai. Saugoma Raseinių krašto<br />
istorijos muziejuje.<br />
Nepilnos sudėties lobiai, tikriausiai nepilnos sudėties lobiai, lobių dalys arba<br />
anksčiau rastų lobių likučiai į muziejus pateko iš trylikos vietų (2451 vnt.):<br />
1. Dalis Upytės lobio (Panevėžio r., XIII–XIV a. I p./2000). 12 pusapvalės<br />
lazdelės formos sidabro lydinių. Saugoma TIM.<br />
2. Dalis Kauno r. lobio (XIII–XIV a./2005). 2 pusapvalės lazdelės formos sidabro<br />
lydiniai. Saugoma LBM.<br />
3. Dalis Kulautuvos lobio (Kauno r., XIII–XIV a./2003). 2 pusapvalės lazdelės<br />
formos sidabro lydiniai. Saugoma LBM.<br />
4. Dalis Godiškių dvarvietės lobio (Širvintų r., XV a. II p./2004). 9 monetos.<br />
Rasta archeologinių žvalgymų metu. Saugoma LNM.<br />
5. Labūnava (Kėdainių r., 1601/2001). 1077 vnt. Saugoma LNM. Žinoma, kad<br />
keletas lobio monetų pateko į privačias kolekcijas.<br />
6. Dalis Papiškių k. lobio (Vilniaus r., 1608/XIX a. pab., 1960). 1 moneta.<br />
Saugoma LNM.<br />
7. Dalis Noreikiškių k. lobio (Prienų r., Stakliškių sen., 1645/2003). 3 monetos.<br />
Saugoma LBM.<br />
8. Dalis Puipių k. lobio (Radviliškio r., Šeduvos sen., XVII a./iki 1941, 2003).<br />
1078 monetos. Saugoma TIM.<br />
9. Dalis Mikytų k. lobio (Šakių r., 1666/1935, 1996). Sulipusių 4 monetų stulpelis.<br />
Saugoma LNM.<br />
140
D a lia Gr imalauskaitė<br />
Lietuvos muziejų numizmatikos įsig ijimai 2004–2005 m. Penkerių metų apžvalga<br />
10. Kaunas (A. Jakšto g. 15, 1666/2005). 211 monetų. Saugoma LBM. Dalis<br />
monetų galėjo patekti į privačias rankas.<br />
11. Dalis Dagilionių k. lobio (Jonavos r., 1686/2005). 8 monetos. Saugoma<br />
LNM.<br />
12. Dalis Daugalionių k. lobio (Pakruojo r., Pašvitinio sen., 1699/1980, 2001).<br />
13 monetų. Saugoma TIM.<br />
13. Ežerėlis (Kauno r., 1830/2005). 31 moneta. Saugoma TIM.<br />
Atminimo medalių grupė muziejuose paprastai papildoma XX a. II pusės–XXI<br />
a. pradžios eksponatais: dar sovietmečiu paplitusiais keraminiais ar<br />
Lietuvos monetų kalykloje ir užsienyje kaldintais medaliais, atminimo žetonais.<br />
2004–2005 m. buvo įsigyti ir keli XVII a.–XX a. pradžios eksponatai: Abiejų<br />
Tautų Respublikos Augusto II karūnavimo medalis, 1697 m.; Rusijos medalis,<br />
skirtas Abiejų Tautų Respublikos padalijimui pažymėti, 1774 m. (Lietuvos<br />
banko muziejus); Rokiškio Šv. Mato bažnyčios atstatymo medaliukas, 1877 m.<br />
(Rokiškio muziejus); Vilniaus mokytojų instituto (1872–1918) medalis (Trakų<br />
istorijos muziejus).<br />
Įdomūs medalininkystės objektai pateko į Vilkaviškio muziejų: dailininko<br />
Broniaus Šaliamoro plaketės, skirtos dr. Jonui Basanavičiui, Prezidentui<br />
Antanui Smetonai (1936), skulptoriaus Vlado Žuklio medalis, skirtas poetei<br />
Salomėjai Nėriai (1962; su dailininko autografu). Alytaus muziejui buvo perduotas<br />
žinomo sovietmečio Lietuvos medalininko Eriko Varno darbas, skirtas<br />
Kauno IX fortui (1983).<br />
Vertingą medalį, skirtą Vytauto Didžiojo gimnazijos direktoriui Marcelinui<br />
Šikšniui (1874–1970), LNM padovanojo grafikas, medalių kūrėjas Petras Repšys.<br />
Be to, muziejus įsigijo Algirdo Boso, Juozo Kalinausko, Vinco Kisarausko, kitų<br />
menininkų darbų. Atminimo medalius, apdovanojimus, ženklus ir ženklelius muziejui<br />
nuolat dovanoja Europos Parlamento narys prof. Vytautas Landsbergis.<br />
Lietuvos medalininkystės centras – „Alkos“ muziejus toliau sėkmingai kaupia<br />
ir eksponuoja kasmetinėse medalininkų stovyklose, vykstančiose Telšiuose,<br />
sukurtus darbus. 2004–2005 m. muziejui perduoti Petro Gintalo, Romualdo<br />
Inčirausko, Antano Olbuto, Vytauto Mockaičio, jaunųjų menininkų Eglės<br />
Čėjauskaitės, Jurgitos Erminaitės, Martyno Gintalo, Beatos Sietinšienės, kitų<br />
autorių darbai. Tai, kad medalių rinkinio formavimas nėra ribojamas lituanistinėmis<br />
istorinėmis temomis ar asmenybėmis, leidžia muziejui pasipildyti<br />
gerokai platesnio temų spektro aukšto meninio lygio kūriniais.<br />
LNM Numizmatikos skyriuje medalių rinkinyje išskirta religinių medaliukų<br />
kolekcija papildyta 489 vnt., saugotais muziejaus Istorijos skyriuje greta<br />
kitų eksponatų. Religiniai medaliukai – specifiniai medalininkystės objektai,<br />
dažnai juos sunku išskirti iš kryželių, rožinių ar religinio turinio atminimo<br />
141
N U M I Z M AT I K A 6 / M e t r a š t i s 2 0 0 5<br />
Publikacijos. Rinkiniai<br />
medalių tarpo 2 . Religinių medaliukų katalogavimas ir tyrinėjimai Lietuvoje<br />
žengia pirmuosius žingsnius (Remecas 1998; Laucevičius, Vitkauskienė 2001;<br />
Ruzas 2004a; Razaliūnaitė 2006; žr. šio leidinio p. 113–136), todėl formuojamas<br />
rinkinys turėtų tapti naudinga moksline baze tolesnėms studijoms.<br />
Iš bonistikos eksponatų verta paminėti 10 litų 1938 m. banknoto pavyzdį su<br />
Prezidento A. Smetonos portretu ir Nepriklausomybės Aktu bei Lietuvos Taryba<br />
reverse, padovanotą LNM. Patys banknotai į apyvartą nebuvo išleisti, Lietuvos<br />
laikinąją sostinę Kauną pasiekė tik finansinių įstaigų darbui skirti pavyzdžiai.<br />
Šiuo metu puikios būklės pavyzdžių pakelis yra saugomas NČDM, kiti, nežinia<br />
kokiu būdu patekę į privačias rankas, taip pat po truputį gula į muziejų saugyklas<br />
3 . Skirtingai nuo minėtuose muziejuose esančių puikios būklės pavyzdžių,<br />
LNM egzempliorius yra aptrintas, matyt, saugotas ne kaip bonistikos kolekcijos<br />
pažiba, o kaip dažnai vartomas suvenyras su brangiais atmintinais vaizdais.<br />
Ypač gausiai vertingais eksponatais pasipildė muziejų faleristikos ir filofaleristikos<br />
rinkiniai: Šiaulių „Aušros“ muziejui perduoti Abiejų Tautų Respublikos<br />
Baltojo erelio ordino (XVIII a. pab.) fragmentai, rasti Kurtuvėnų<br />
bažnyčios kriptoje 2002 m. (Bieliauskas 2006a, p. 44–47), LNM – Lietuvos<br />
Nepriklausomybės Akto signataro Kazio Bizausko (1892–1941) apdovanojimai,<br />
be to, nemažai apdovanojimų ir ženklų, priklausiusių prieškario ir Lietuvos<br />
skautijos emigracijoje veikėjams. VDKM perduotas generolui Povilui Plechavičiui<br />
(1890–1973) 2004 m. suteiktas Vyčio Kryžiaus ordino Didysis kryžius,<br />
muziejus įsigijo Rusijos Imperijos leibgvardijos Lietuviškojo pulko karininko<br />
skiriamąjį ženklą 4 . Į Vilkaviškio krašto muziejų pateko Lietuvos Vyčių 3-iojo<br />
laipsnio ordinas ir Augustavo gubernijos XIX a. 7 deš.–XX a. pradžios seniūno<br />
ženklas, Biržų krašto muziejus „Sėla“ įsigijo retą Lietuvos evangelikų reformatų<br />
jaunimo draugijos „Radvila“ ženklelį (1932).<br />
Galima neabejoti, kad VDKM kryptingai ir sėkmingai kaupiamame Lietuvos<br />
apdovanojimų rinkinyje bus suformuota ir įvairių karo istorijos klubų<br />
rengiamų inscenizacijų apdovanojimų kolekcija, nes muziejaus numizmatikos<br />
rinkinį kuruoja Kauno karo istorijos klubo štabo furjerė, artilerijos bombardyrė<br />
Gerda Dručkuvienė (Klubo... 2008).<br />
2<br />
Pavyzdžiui, Rokiškio krašto muziejuje „medaliukai, religiniai ženklai ir kryželiai“ priskiriami<br />
faleristikos grupei (Daščiorienė 2006, p. 281).<br />
3<br />
10 litų 1938 m. banknoto pavyzdį 2002 m. įsigijo Lietuvos banko muziejus (Jakimavičiūtė,<br />
Ruzas 2006, p. 231), vėliau – Trakų istorijos muziejus (Trakų... 2006).<br />
4<br />
Nors pastaraisiais metais numizmatikos rinkoje yra pasklidę nemažai puikiai pagamintų<br />
ir sunkiai identifikuojamų karinių ženklų klastočių ar kopijų, kauniečių įsigytą retą<br />
ženklą Rusijos faleristikos specialistas Sergejus Levinas (Valstybinis istorijos muziejus,<br />
Maskva) įvertino kaip autentišką.<br />
142
D a lia Gr imalauskaitė<br />
Lietuvos muziejų numizmatikos įsig ijimai 2004–2005 m. Penkerių metų apžvalga<br />
Verti atskiro paminėjimo du LDK žemės iždininkų XVI–XVII a. skaičiavimo<br />
žetonai, patekę į Lietuvos banko muziejų 5 . XVI–XVIII a. skaičiavimo žetonų,<br />
kaldintų Niurnbergo kalykloje, gana dažnai pasitaiko kolekcijose, randama<br />
archeologinių tyrimų metu (LNM 2002–2003 m. priėmė po 4 vnt., 2004–<br />
2005 m. 8 vnt.), tačiau Vilniaus monetų kalykloje LDK valdovo, iždininkų ar<br />
kitų pareigūnų užsakymu nukaldintieji – reti eksponatai Lietuvos muziejuose 6 ,<br />
jie aukštai vertinami mūsų ir kaimyninių šalių kolekcininkų, retai pasitaiko<br />
užsienio aukcionuose, o išstatytieji parduodami labai brangiai.<br />
Išskirtiniai radiniai pateko į LNM iš 2002–2003 m. vykdytų archeologinių<br />
tyrimų Vilniaus žemutinės pilies teritorijoje: XV a.–XVI a. pradžios monetų gamybos<br />
įrankiai ir monetų gamybos atliekos, rastos Jono Kazimiero (1648–1668)<br />
laikų Vilniaus monetų kalyklos vietoje.<br />
Sunku išskirti ir glaustai išvardyti visus įdomius ir vertingus eksponatus,<br />
patekusius į muziejų saugyklas 2004–2005 m., nesinori kartoti muziejininkų<br />
pateiktos informacijos. Tikimės, kad ir baigus metraštyje pristatinėti muziejų<br />
numizmatikos rinkinius, muziejininkai tęs darbą ir atskirais straipsniais ar<br />
parodomis informuos visuomenę apie naujus eksponatus.<br />
A P I B E N D R I N A N T 2 0 0 0 – 2 0 0 5 M E T U S<br />
2000–2005 m. bendras numizmatikos eksponatų skaičius Lietuvos muziejuose<br />
ženkliai padidėjo:<br />
2001 m. muziejuose buvo saugoma 501 064 vnt.,<br />
2004 m. sausio 1 d. – 605 556 vnt.,<br />
2006 m. sausio 1 d. – 642 995 vnt. 7<br />
Šis rodiklis padidėjo ne tik dėl to, kad 2004–2005 m. įvairiais būdais įsigyta<br />
18 035 eksponatai, bet ir dėl to, kad į rinkinių pristatymą įsitraukė šeši<br />
nauji muziejai, nedalyvavę 2001–2003 m. pristatyme: Daugyvenės, Kupiškio<br />
etnografinis, Molėtų krašto, Sporto, Šilutės muziejai, Valstybinis Kernavės<br />
archeologijos ir istorijos muziejus-rezervatas, kurie Lietuvos numizmatikos<br />
fondą papildė 7564 vnt.<br />
5<br />
Plačiau žr. šiame leidinyje: Ruzas V., Vilniaus monetų kalyklos žetonai Lietuvos banko<br />
muziejuje, p. 109–112.<br />
6<br />
Plačiau žr. šiame leidinyje: Remecas E., Nežinomas Vilniaus monetų kalyklos skaičiavimo<br />
žetonas, p. 105–108.<br />
7<br />
Pateikiami skaičiai yra apytiksliai, nes kai kurie muziejai nurodo apytikslį saugomų numizmatikos<br />
eksponatų kiekį, be to, kaip ir ankstesniuose pristatymuose, naujų duomenų<br />
neatsiuntusių muziejų, dalyvavusių 2001 ar 2004 m. rinkinių pristatyme, duomenis palikome<br />
2001 ar 2004 metų.<br />
143
N U M I Z M AT I K A 6 / M e t r a š t i s 2 0 0 5<br />
Publikacijos. Rinkiniai<br />
Duomenis apie bendrą eksponatų kiekį muziejuose galima palyginti su<br />
Baltarusijos muziejų statistika. Nežinome, kiek numizmatikos eksponatų šios<br />
šalies muziejuose buvo 2006 m. sausio 1 d., tačiau 2002 m. 128 Baltarusijos<br />
muziejuose (2 538 562 pagrindinio fondo eksponatai) buvo saugoma 401 252<br />
numizmatikos objektai, tais metais buvo įsigyta 5098 vnt. (Статыстычны...<br />
2003, табл. 3.3.2, 3.3.8, 3.3.11). Taigi mūsų šalies muziejai, nepaisant kai kurių<br />
objektyvių aplinkybių (teritorija, gyventojų ir muziejų skaičius ir pan.), numizmatikos<br />
rinkinių gausumu kaimynus lenkia 8 .<br />
Lietuvoje yra 19 muziejų, kuriuose numizmatika sudaro mažiau nei 10%,<br />
12 – 10–20%, 6 – 20–50%, 2 – daugiau nei 50%. Pastarieji du – Lietuvos banko<br />
ir Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejai. Dėl Banko muziejaus, tai,<br />
suprantama – jame iš esmės ir turėtų vyrauti numizmatikos bei su ja sietini<br />
eksponatai, o muziejaus veikla būti apibrėžta numizmatikos tema, tačiau<br />
M. K. Čiurlionio dailės muziejaus, kurio pusę rinkinio sudaro aukščiausio<br />
lygio lituanistinė numizmatika, vadovybė turėtų daugiau dėmesio skirti numizmatikos<br />
rinkinio kokybės palaikymui, t. y. vertingų eksponatų įsigijimui,<br />
eksponavimui ir Numizmatikos skyriaus pajėgų papildymui. Juk šiuo metu<br />
skyriuje dirba tik du specialistai – Ignas Narbutas ir Stanislovas Sajauskas.<br />
Turint omenyje, kad habilituotam mokslų daktarui prof. S. Sajauskui darbas<br />
muziejuje nėra pagrindinis, o darbas Kauno technologijos universitete, veikla<br />
Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių sąjungoje, Kauno miesto savivaldybės<br />
taryboje, Lietuvos banko leidinio Pinigų studijos redaktorių kolegijoje bei<br />
Lietuvos banko pinigų projektavimo ir gamybos komisijoje tikriausiai atima<br />
nemažai laiko, galima manyti, kad pagrindinis darbo krūvis muziejuje tenka<br />
skyriaus vedėjui dr. I. Narbutui 9 . Priminsime, kad NČDM Numizmatikos<br />
skyrius yra vienas iš dviejų Lietuvoje esančių atskirų numizmatikos padalinių,<br />
turintis didžiausią numizmatikos rinkinį šalyje!<br />
8<br />
Reikia pripažinti, kad Lietuvoje yra keletas muziejų, intensyviai kaupiančių numizmatikos<br />
rinkinius, įsigyjančių vertingų LDK numizmatikos objektų, leidžiamas metraštis, rengiamos<br />
parodos ir konferencijos, kaimyninėje šalyje išsiskiria Baltarusijos nacionalinio<br />
banko muziejus, kuriame ypač aktyviai dirba numizmatikos specialistė Irina Masko,<br />
sėkmingai bendradarbiaujanti su Baltarusijos numizmatų draugijos kolekcininkais,<br />
organizuojanti numizmatikos konferencijas ir parengusi naują banko muziejaus ekspoziciją.<br />
Kituose muziejuose numizmatiką tyrinėja ir publikuoja tik Ina Kraineva (Gardino<br />
istorijos ir archeologijos muziejus-draustinis) ir Valerijus Šišanouvas (Vitebsko srities<br />
kraštotyros muziejus).<br />
9<br />
I. Narbuto daktaro disertacija „Senųjų lietuvininkų mitinis pasaulis: mitinės figūros ir<br />
jų aplinka“ (humanitariniai mokslai, etnologija, darbas atliktas 1993–1998 m. Vytauto<br />
Didžiojo universitete).<br />
144
D a lia Gr imalauskaitė<br />
Lietuvos muziejų numizmatikos įsig ijimai 2004–2005 m. Penkerių metų apžvalga<br />
Daugumoje Lietuvos muziejų, kaip ir 2001 m., numizmatika sudaro iki<br />
20% pagrindinio rinkinio. Pažymėsime, kad iki 2004 m. šis santykis mažėjo<br />
(12 atvejų), pavyzdžiui: Prienų muziejuje 2001 m. numizmatika sudarė<br />
10,63%, o 2004 m. – 10,54% (sumažėjo 0,09%), o Trakų – 2001 m. – 34,62%,<br />
2004 m. – 20,55% (sumažėjo 14,07%). Tačiau dažniausiai (8 atvejai) santykis sumažėjo<br />
ne daugiau kaip 1%. Tai rodo, kad bendrame muziejų rinkinių kontekste<br />
dėmesys numizmatikos fondų gausinimui jei ir priblėsęs, tai gana nežymiai.<br />
Lietuvoje, kaip ir anksčiau, yra 13 muziejų, kurių numizmatikos rinkiniuose<br />
saugoma daugiau kaip 10 000 eksponatų (2001 m. tokių užfiksavome 8).<br />
Muziejus 2001 m.<br />
sausio 1 d.<br />
2004 m.<br />
sausio 1 d.<br />
2006 m.<br />
sausio 1 d.<br />
NČDM 174 577 [174 577] [174 577] 10<br />
LNM 157 407 161 518 169 526<br />
TIM 25 889 40 050 45 555<br />
LDM 41 326 41 383 41 405<br />
VDKM 37 426 37 642 37 797<br />
ŠAM 22 745 22 926 23 069<br />
Panevėžio kraštotyros muziejus – 19 846 [19 846]<br />
Lietuvos banko muziejus – 17 831 19 153<br />
Alytaus kraštotyros muziejus – 14 327 14 777<br />
Biržų krašto muziejus „Sėla“ – 11 791 12 060<br />
Vilniaus universiteto Mokslo muziejus – 11 863 11 863<br />
Vilkaviškio krašto muziejus 10 278 11 212 11 697<br />
Rokiškio krašto muziejus 10 035 10 308 10 339<br />
Palyginus 2004 ir 2006 m. duomenis matyti, kad Trakų istorijos muziejus<br />
ir Biržų krašto muziejus „Sėla“ numizmatikos eksponatų skaičiumi aplenkė<br />
atitinkamai LDM ir Vilniaus universiteto Mokslo muziejų, o Panevėžio kraštotyros<br />
muziejus (nors muziejininkai naujų duomenų ir nepateikė), galima<br />
neabejoti, perkopė 20 000 eksponatų ribą. Pažymėsime, kad Mokslo muziejus<br />
eksponatų skaičiumi rungtis su kitais negali – rinkinys toliau nekomplektuojamas,<br />
tačiau eksponatų verte jį aplenkti kažin ar įmanoma: vertingą Povilo<br />
Karazijos (1887–1955) rinkinį šiais laikais būtų sunku nurungti.<br />
Iš viso per penkerius metus muziejų rinkiniai pasipildė ne mažiau kaip<br />
75 899 numizmatikos eksponatais. Nupirkti eksponatai sudaro 25% visų įsigytų.<br />
10<br />
Muziejams neatsiuntus naujų duomenų, laužtiniuose skliaustuose pateikti numizmatikos<br />
rinkinio duomenys 2001 m. sausio 1 d. arba 2004 m. sausio 1 d.<br />
145
N U M I Z M AT I K A 6 / M e t r a š t i s 2 0 0 5<br />
Publikacijos. Rinkiniai<br />
Pirkta:<br />
Gauta nemokamai:<br />
2000 m. – 1431 vnt. 2000 m. – 20 334 vnt.<br />
2001 m. – 2374 vnt. 2001 m. – 11 792 vnt.<br />
2002 m. – 2348 vnt. 2002 m. – 11 677 vnt.<br />
2003 m. – 4736 vnt. 2003 m. – 3172 vnt.<br />
2004 m. – 4976 vnt. 2004 m. – 4739 vnt.<br />
2005 m. – 3057 vnt. 2005 m. – 5263 vnt.<br />
Iš viso – 18 922 vnt.<br />
Iš viso – 56 977 vnt.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Tai, kad 2000–2001 m. nemokamai gauta tiek daug eksponatų, nulėmė du<br />
lobiai: LNM priėmė Tilto g. (Vilnius, 1698/1999) rastą 15 950 monetų lobį,<br />
TIM – Viekšnių (Mažeikių r., 1957/2001) 8930 monetų lobį. O 2002 m. didelį<br />
nemokamai gautų eksponatų kiekį sąlygojo LBM apskaitos ypatybė visas pinigų<br />
pakuotėje esančias monetas ar kupiūras skaičiuoti kaip atskirus vienetus.<br />
Vidutiniškai per metus kiekvienas muziejus įsigijo: 2000 m. – po 253 vnt.;<br />
2001–2003 m. – apie 354 vnt.; 2004–2005 m. – 347 vnt. Jei skaičiuosime bendrai<br />
ir nepaisysime išskirtinių gausiais įsigijimais metų, Lietuvos muziejai per metus<br />
vidutiniškai priima ne mažiau kaip 8000–10 000 numizmatikos eksponatų.<br />
Per penkerius metus Lietuvos muziejai pasipildė ne mažiau kaip 24 pinigų<br />
lobiais (27469 monetos ir popieriniai pinigai), įsigijo 4535 lydinius, monetas ir<br />
popierinius pinigus iš išsklaidytų ar, kaip spėjama, nepilnos sudėties 29 lobių:<br />
2000 m. priimti 2 lobiai (16254 vnt.), 7 lobių dalys (31 vnt.), 2001–2003 m. –<br />
146
D a lia Gr imalauskaitė<br />
Lietuvos muziejų numizmatikos įsig ijimai 2004–2005 m. Penkerių metų apžvalga<br />
11 lobių (9258 vnt.), 9 lobių dalys (2053 vnt.) 11 , 2004–2005 m. – 11 lobių<br />
(1956 vnt.), 13 lobių dalys (2451 vnt.).<br />
Kalbant apie medalius, tai, kaip minėta, medalininkystės sostine galima<br />
skelbti Telšius. Lietuvos nacionalinio muziejaus, turinčio ne tik turtingus rinkinius,<br />
bet ir specialistą jiems tvarkyti, medalių rinkinio didinimą riboja siaura<br />
lituanistinės istorijos tematika, tačiau kodėl medaliai nėra kolekcionuojami<br />
Lietuvos dailės muziejuje – sunku paaiškinti. Muziejus per šešerius metus<br />
neįsigijo nė vieno medalio, tik Lietuvos banko nemokamai perduodamas kolekcines<br />
monetas ir banknotus. Jei medaliai traktuojami kaip numizmatika ir<br />
muziejininkams sunku juos priskirti smulkiajai metalo plastikai ar skulptūrai,<br />
tuo labiau rūpintis rinkinio atnaujinimu ir kaupimu (ką jau kalbėti apie monetų<br />
rinkinio komplektavimą), tai gal vertėtų apskritai atsisakyti numizmatikos<br />
rinkinio ir perduoti jį LNM, – taip būtų sujungti kadaise išdraskyti Lietuvių<br />
mokslo draugijos ir Mokslo bičiulių draugijos numizmatikos rinkiniai.<br />
Nors kai kurie muziejai informacijos apie saugomus numizmatikos rinkinius<br />
nepateikė, tačiau apie juos sužinome iš kitų šaltinių, kiek plačiau – apie Švenčionių<br />
„Nalšios“ 12 , Kaišiadorių 13 , Švėkšnos 14 , Obelių istorijos 15 muziejų rinkinius.<br />
Apibendrinant galima teigti, kad muziejuose daugiausia kaupiama<br />
XIX a. pabaigos−XX a. numizmatika ir bonistika: Rusijos Imperijos, I Lietuvos<br />
Respublikos monetos ir banknotai, įvairių pasaulio šalių monetos ir popieriniai<br />
pinigai, sovietiniai ženkleliai, perkamos ir gaunamos Lietuvos banko išleistos<br />
proginės monetos.<br />
11<br />
Numizmatikos metraštyje 4–5 pateikti klaidingi skaičiai: 18 lobių – 9552 monetos (Grimalauskaitė<br />
2006a, p. 203).<br />
12<br />
„Nalšios“ muziejaus numizmatikos rinkinyje 2004() m. buvo 3712 monetų ir popierinių<br />
pinigų. Didžiausią rinkinio dalį sudarė Rusijos Imperijos ir Lenkijos monetos,<br />
popieriniai pinigai. Yra monetų mažiausiai iš trijų lobių: Labanoro (Švenčionių r., XV a.<br />
IV ketv./1965), Trakų (Švenčionių r., 1661/1965), Bielūsų (Švenčionių r., 1830/1990).<br />
Retesnės monetos – Žygimanto Augusto pusgrašis, Jono Kazimiero grašis (Apie fondus...<br />
2000; Vertelka 2004b; Ivanauskas 1995, Nr. 21, 168, 387).<br />
13<br />
Kaišiadorių muziejaus istorijos rinkinyje (2118 vnt.) kaupiama numizmatikos grupė:<br />
monetos ir popieriniai pinigai, buvę apyvartoje Kaišiadorių r., medaliai, ordinai, pasižymėjimo<br />
ženklai, ženkleliai (XVII–XX a.). Kaip Lietuvoje retas minimas popiežiaus<br />
Klemenso XIV 1773 m. medalis (Gustaitis 2005).<br />
14<br />
Švėkšnos muziejuje – Šilutės muziejaus filiale – 2003() m. saugota apie 820 numizmatikos<br />
eksponatų. Muziejaus ištakos siekia tarpukarį, kai Švėkšnos „Saulės“ gimnazijoje<br />
buvo įrengta vitrina „senienoms ir numizmatikai“ (Švėkšnos... 2007; Šilutės... 2004).<br />
15<br />
Obelių istorijos muziejuje saugomos muziejaus įkūrėjo istorijos mokytojo Audriaus<br />
Dručkaus numizmatikos ir Baltijos šalių valstybinių apdovanojimų kolekcijos. Įvairių<br />
laikotarpių ir valstybių monetoms, popieriniams pinigams, medaliams, apdovanojimams<br />
eksponuoti skirtas atskiras muziejaus kambarys (Obelių... 2005).<br />
147
N U M I Z M AT I K A 6 / M e t r a š t i s 2 0 0 5<br />
Publikacijos. Rinkiniai<br />
Reikėtų pažymėti, kad, metraštyje pateikdami informaciją apie muziejų<br />
rinkinius ir naujus įsigijimus, nesiekėme fiksuoti vien tik vertingiausius objektus,<br />
bet norėjome apžvelgti bendrą jų pobūdį. Todėl greta vertingų eksponatų<br />
publikavome, atrodytų, eilines monetas, dažnai nekolekcinės būklės monetų<br />
radinius, taip pat popierinius pinigus ir kt. Šių eksponatų kolekcinė vertė gal ir<br />
nedidelė, tačiau svarbi jų kilmė (radinys, lobis, kolekcija, rinkinys, suvenyras iš<br />
kelionės) ar ryšys su krašto ir kraštiečių istorija. Pavyzdžiui, Pasvalio, Šiaulių,<br />
Vilkaviškio muziejų rinkiniai nuolat ir gausiai papildomi muziejų darbuotojų<br />
ir nemažo muziejų bičiulių rato dovanomis. Svarbiausia, kad muziejininkai jas<br />
vertina ir savo informacijose kruopščiai fiksuoja gautų daiktų kilmę.<br />
N U M I Z M AT I K O S S K L A I D A :<br />
PA R O D I N Ė , E D U K A C I N Ė V E I K L A , S P E C I A L I S TA I<br />
Per penkerius metus Lietuvos muziejuose ir galerijose buvo galima aplankyti<br />
daugiau kaip keturias dešimtis parodų, skirtų pinigams, medaliams,<br />
apdovanojimams, ženklams ir kitiems objektams, sietiniems su numizmatika<br />
(Numizmatika 2–3, Metraštis 2001–2002, p. 351–367; Numizmatika 4–5, Metraštis<br />
2003–2004, p. 473–478; Ambrasaitė 2004; žr. šiame leidinyje: Žižienė N.,<br />
Prienų krašto muziejus, p. 224–226).<br />
2000 m. surengtos 9 parodos (pinigai, medaliai, heraldika, žyminiai ženklai,<br />
grafika, piešiniai, juvelyrika, karikatūros),<br />
2001 m. – 5 (pinigai, medaliai, vertybiniai popieriai),<br />
2002 m. – 4 (pinigai, apdovanojimai, fotografijos),<br />
2003 m. – 6 (pinigai, medaliai, ženklai, bankų ikonografija),<br />
2004 m. – 5 (pinigai, taupyklės, apdovanojimai, heraldika, fotografijos),<br />
2005 m. – 15 (pinigai, medaliai, apdovanojimai, ekslibrisai, tapyba, veltinis).<br />
Atskirai reikėtų paminėti kolekcininko Viliaus Kavaliausko apdovanojimų<br />
rinkinio parodą, 2005 m. eksponuotą Ispanijoje ir aplankiusią daug kitų šalių 16 ,<br />
bei TIM 1999 m. surengtą ekslibrisų parodą „Numismaticis“, kuri sėkmingai<br />
eksponuota Lietuvos ir Lenkijos muziejuose 17 .<br />
Kai kurios parodos – Lietuvos banko ir Trakų istorijos muziejų – su numizmatika<br />
plačiąja prasme sietinos gana sąlygiškai, tačiau įdomios platesniam<br />
lankytojų ratui: pinigai grafikoje, karikatūroje, tapyboje, ekslibrise, fotografi-<br />
16<br />
Žr. šiame leidinyje: Lietuvos ordinai ir medaliai, p. 350–351.<br />
17<br />
Paroda eksponuota Lietuvos banko muziejuje 1999 m., Druskininkų miesto muziejuje<br />
2005 m. (Žemaitytė 1999, p. 27; žr. šiame leidinyje: Dusevičienė R., Monetos ir banknotai<br />
ekslibryje, p. 358), Varmijos ir mozūrų muziejuje Olštyne (Lenkija) 2001 m., perkelta į<br />
Brodnicos muziejų 2002 m. (Senulienė 2002).<br />
148
D a lia Gr imalauskaitė<br />
Lietuvos muziejų numizmatikos įsig ijimai 2004–2005 m. Penkerių metų apžvalga<br />
joje, juvelyrikoje, „ateities pinigai“, bankai ikonografijoje. Pažymėtina, kad šių<br />
muziejų parodas visada lydi leidiniai: lankstiniai, katalogai ar albumai.<br />
Medalių parodas daugiausia rengia galerijos, tik vieną, skirtą Lietuvos istorijai<br />
medaliuose, buvo galima pamatyti Šiaulių „Aušros“ muziejuje 2001 m. Džiugina<br />
tik tai, kad Žemaičių „Alkos“ muziejuje yra nuolatinė ekspozicija, kurioje<br />
gali pamatyti kūrinių, rodančių mūsų šalies šiuolaikinės medalininkystės lygį<br />
ir tendencijas. To, beje, negalima pasakyti apie numizmatiką. Kaip ir 2000 m.,<br />
neturime nė vieno muziejaus, kuriame būtų galima nuodugniai susipažinti<br />
su pinigų istorija Lietuvoje ar su LDK numizmatika. Dalinai gelbėjo NČDM<br />
paroda, veikusi 2001–2002 m., kiek ilgiau – Lietuvos banko muziejus, tačiau<br />
jame daugiau dėmesio skirta bankininkystės istorijai. Kretingos muziejuje nuo<br />
2000 m. eksponuojama numizmatika – lobiai, pavienės monetos ir popieriniai<br />
pinigai, nors ir pretenduojantys „chronologiškai nubrėžti visą Lietuvos teritorijoje<br />
buvusią pinigų rinką“ ir „atskleisti Lietuvos, kaip valstybės, politinį ir<br />
ekonominį vystymąsi, jos vietą Europoje“ (Kretingos... 2004; Numizmatika...<br />
2007), kažin ar gali tai padaryti pakankamai nuodugniai su 9 lobiais. Ne tik<br />
dėl raritetų gausos LDK numizmatikoje, kuriais negali pasigirti ir didieji mūsų<br />
muziejai. Kitų muziejų ekspozicijose numizmatika rodoma dar fragmentiškiau<br />
(Utenos... 2004).<br />
Numizmatikos metraštyje užfiksuotose dviejose parodose, skirtose Napoleono<br />
epochai (Ryšių istorijos muziejus, 2002) ir Amerikos lietuviams (NČDM,<br />
2003), pinigai, apdovanojimai ar ženklai sudarė tik dalį eksponatų, tačiau mūsų<br />
dėmesys jiems buvo skirtas dėl didelės istorinės vertės arba kaip retai ekspozicijose<br />
rodomiems objektams: XIX a.–XX a. I pusės nelituanistinei faleristikai<br />
ir lituanistinei filofaleristikai.<br />
Parengta keletas virtualių numizmatikos, faleristikos ir heraldikos parodų:<br />
LNM svetainėje parodą „Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės numizmatika“<br />
parengė numizmatas Eduardas Remecas 2002 m. (Lietuvos… 2002), „Lietuvos<br />
heraldika. Iš Lietuvos nacionalinio muziejaus rinkinių“ – istorikai Rima<br />
Staričenkaitė, Tadas Šėma ir Algirdas Černiauskas 2000 m. (Lietuvos… 2000),<br />
LDM svetainėje nuo 2005 m. matome „Užsienio valstybių apdovanojimus<br />
Lietuvos Respublikos prezidentams“ (Užsienio… 2005), Lietuvos valstybės<br />
istorijos archyvas 2004 m. parengė parodą „Lietuvos miestų herbai 1791–1792“<br />
(Lietuvos... 2004).<br />
Muziejus ir numizmatiką susiejo dar vienas reiškinys, paplitęs, beje, daugelyje<br />
šalių. Tai senųjų monetų atvaizdų panaudojimas šiuolaikiniuose piniguose.<br />
Dviejuose Lietuvos muziejuose – Kernavės archeologijos ir istorijos ir Lietuvos<br />
nacionaliniame – 2005 m. visuomenei buvo pristatytos Lietuvos banko išleistos<br />
dvi 50 litų sidabrinės monetos su LDK monetų, tiksliau – monetų pusių su<br />
149
N U M I Z M AT I K A 6 / M e t r a š t i s 2 0 0 5<br />
Publikacijos. Rinkiniai<br />
Lietuvos raiteliu, dvigubu kryžiumi ir Gediminaičių stulpais, vaizdais. Kernavei<br />
(iš serijos „Lietuvos istorijos ir architektūros paminklai“; dail. Giedrius Paulauskis)<br />
skirtoje monetoje pavaizduotas Jogailos denaras, rastas archeologinių tyrimų<br />
metu Kernavėje, Kriveikiškių kapinyne, o Lietuvos nacionalinio muziejaus<br />
150-osioms metinėms skirtoje monetoje (dail. Antanas Žukauskas) – Jogailos<br />
ir Kazimiero, o gal Vytauto 18 denarai ir Žygimanto Senojo 1535 m. grašis.<br />
Šiuolaikinių Lietuvos monetų kūrėjai priversti monetoje vaizduoti valstybės<br />
herbą – raitelį 19 . Siekiant išvengti stiliaus neatitikimo su kita, dažniausiai istorinėms<br />
temoms ar asmenybėms skirta puse, buvo pasitelkta sfragistika ir<br />
numizmatika. Pirmas toks atvejis – 50 litų 2000 m. sidabrinė moneta, skirta<br />
Lietuvos didžiajam kunigaikščiui Vytautui (iš serijos „Lietuvos valdovai“; dail.<br />
Antanas Žukauskas). Herbą monetoje atstojo raitelis skyde greta kitų žemių<br />
herbų iš Vytauto majestotinio antspaudo. Taip buvo pažeistas Lietuvos herbo<br />
vaizdavimo nekintamumo principas, kurio Lietuvos banke, kuriant Lietuvos<br />
kolekcines monetas, laikytasi nuo 1993 m.<br />
Su monetų kaldinimu ir kolekcionavimu, tik kiek kitokio pobūdžio ir lygio,<br />
sietume muziejuose paplitusį atminimo žetonų, dažnai – monetų pavidalo,<br />
kaldinimą šventėse, edukaciniuose užsiėmimuose. Anksčiau iš šventės dažnas<br />
grįždavo su moliniu medaliu, o dabar – su atmintinu pinigėliu. Suvenyrinę<br />
monetą buvo galima nusikaldinti Trakų muziejaus 2000 m. surengtoje šventėje,<br />
skirtoje Lietuvos karaliaus Mindaugo karūnavimo dienai (Narvidas 2000),<br />
2003 m. gegužės 23 d. per Gyvosios istorijos dieną, vykusią prie Žaliūkų vėjo<br />
malūno Šiauliuose, o rugsėjo 12 d. Šiaulių miesto įkūrimo šventėje buvo kaldinamas<br />
atminimo žetonas, skirtas Šiaulių „Aušros“ muziejaus 80-mečiui (Bieliauskas<br />
2006b, p. 291). 2004 m. gegužės 21–22 d. „Aušros“ muziejininkai per<br />
Senųjų amatų dienas, vykusias tradicinėje vietoje prie Žaliūkų malūno, kvietė<br />
„pabuvoti praeityje“, skelbdami apie „malūno teritorijos vietinę valiutą – muziejaus<br />
monetas ir carinius rublius“, kuriuos keitė „miestelio banke“. „Banko“<br />
18<br />
Neaiškumas yra dėl to, kad kūrusiems monetą banko specialistams buvo pateiktas Kazimiero<br />
denaras (Gediminaičių stulpai/raitelis) iš muziejaus rinkinių, tačiau „kūrėjai“<br />
sąmoningai panaikino valdovo monogramą Gediminaičių stulpuose ir pavertė ją Vytauto<br />
moneta (kitoje tokios monetos pusėje vaizduojamas ietigalis su kryžiumi). Beje, grašis<br />
yra paimtas ne iš LNM rinkinių...<br />
19<br />
Vienintelė Lietuvos banko išleista moneta, kurioje Lietuvos raitelio nesimato, – auksinė<br />
10 litų 2007 m. moneta iš serijos „Mažiausios aukso monetos pasaulyje. Aukso istorija“.<br />
Tik matęs ir atsimenantis Vilniaus architektūrą žmogus gali numanyti, kad monetoje<br />
pavaizduotuose Aušros vartuose yra įtalpintas Lietuvos raitelis: 14 mm skersmens skritulėlyje<br />
raitelio neįžiūrėsi.<br />
20<br />
Žr. šiame leidinyje: Dunderis V., Edukacinė popietė „Lietuviškų pinigų istorija“,<br />
p. 384–385.<br />
150
D a lia Gr imalauskaitė<br />
Lietuvos muziejų numizmatikos įsig ijimai 2004–2005 m. Penkerių metų apžvalga<br />
tarnautojos – muziejaus darbuotojos litus keitė į specialiai šventei pagamintus<br />
popierinius „malūno pinigus“ (Šiaulių... 2004; Vertelka 2004a; Parodos... 2004).<br />
Alytaus muziejuje 2004 m. pradėta rengti vėliau itin populiari tapusi edukacinė<br />
programa, kurios užsiėmimuose mokoma nusikaldinti atminimo žetoną 20 .<br />
2005 m. rugpjūčio 27 d. Biržų tvirtovės teritorijoje vykusioje Viduramžių šventėje,<br />
skirtoje Biržų miesto 550 metų jubiliejui (vienas iš organizatorių – Biržų<br />
krašto muziejus „Sėla“), taip pat buvo kalamos „monetos“ (Viduramžių... 2005).<br />
Visus renginius sunku užfiksuoti ir paminėti. Tačiau reikia pripažinti, kad retai<br />
tokio pobūdžio žetonai būna aukšto meninio lygio, gerą techninę kokybę sunku<br />
išgauti dėl gamybos būdo (reljefas išeina neaukštas, vaizdulį gadina mikroposlinkiai<br />
ir pan.), o aliuminio ruošiniai, pasirenkami dėl pigumo, estetikos<br />
irgi neprideda. Tačiau noras pamatyti atmintiną vaizdą metalo skritulėlyje<br />
ar prisiliesti prie praeities pajaučiant jėgą, reikalingą pinigėliui nusikalti, žavi<br />
ne vieną: meistrų liudijimu, per tokias šventes nukalama nuo poros šimtų iki<br />
tūkstančio žetonų.<br />
2004 m. pradėję numizmatikos rinkinių apžvalgą, aptarėme ne tik rinkinius,<br />
ekspozicijas, bet ir tyrinėtojų gretas (Grimalauskaitė 2004, p. 232–234).<br />
Per penkerius metus įvyko pokyčių, kuriuos verta keliais sakiniais apibūdinti.<br />
Pasikeitė darbuotojų kolektyvai NČDM (iš Lietuvos išvykusią filofaleristikos<br />
rinkinius kuravusią Rūtą Verkelienę skyriuje pakeitė Ignas Narbutas 21 ) ir<br />
Lietuvos banko muziejuje (muziejininkę Aistę Jakimavičiūtę pakeitė Aušra<br />
Skardžiuvienė). Banko muziejuje pradėjo dirbti iš LNM perėjęs Vincas Ruzas:<br />
Lietuvos medalininkystė neteko tyrinėtojo, o numizmatika – praturtėjo.<br />
LNM pasikeitė ir kiti Numizmatikos skyriaus darbuotojai: nebedirba Vytautas<br />
Smilgevičius, muziejų paliko iš V. Ruzo medalininkystės ir faleristikos grupę<br />
trumpam perėmęs filofaleristikos specialistas Gintaras Džiovėnas. Medalių<br />
rinkinį perėmė Regina Razaliūnaitė, faleristikos ir filofaleristikos – Rūta Kuodytė.<br />
Joniškio muziejuje iki 2005 m. balandžio dirbęs ir ne vieną publikaciją<br />
apie monetas, jų radinius parengęs archeologas Ernestas Vasiliauskas 2007 m.<br />
perėjo į Šiaulių „Aušros“ muziejų, kurio Istorijos skyriuje toliau sėkmingai<br />
darbuojasi Saulius Bieliauskas. Trakų istorijos muziejaus kolektyvą, kuriame<br />
numizmatika daugiausia užsiėmė Saulius Zalys, papildė jaunas archeologas<br />
Donatas Žukauskas, Vilniaus universitete 2004 m. apsigynęs magistro darbą<br />
„Prūsijos monetos Lietuvoje“. D. Žukausko iniciatyva ir rūpesčiu Trakų istorijos<br />
muziejuje 2005 m. buvo surengta numizmatikos konferencija, Trakų<br />
Vytauto Didžiojo gimnazijoje 2005–2006 m. skaitytos paskaitos apie Lietuvos<br />
21<br />
2006 m. NČDM Numizmatikos skyrių palikus vedėjai Janinai Abdulskytei, I. Narbutas<br />
paskirtas skyriaus vadovu.<br />
151
N U M I Z M AT I K A 6 / M e t r a š t i s 2 0 0 5<br />
Publikacijos. Rinkiniai<br />
monetų klastotes (Donatas... 2008). Deja, archeologiniai tyrinėjimai jo vadovaujamoje<br />
Medininkų pilyje ir Trakų mieste neleidžia muziejininkui daugiau<br />
dėmesio skirti numizmatikai. Muziejų rinkinių pristatymai metraštyje parodė,<br />
kad Lietuvos muziejuose yra ne tik gausių ar intensyviai kaupiamų rinkinių,<br />
bet ir specialistų, galinčių ir norinčių pažinti ir tinkamai pristatyti numizmatikos<br />
eksponatus, o susidūrus su problemomis – įsigilinti į jas. Muziejininkų<br />
atsiųstuose tekstuose atsiradusias klaidas ar netikslumus galima paaiškinti<br />
specialios literatūros ir patyrimo trūkumu. Tikimės, kad metraštis bent iš<br />
dalies šias spragas užpildys.<br />
Žvelgdami į kitas mokslo ir akademines įstaigas, su liūdesiu prisimename<br />
anapilin išėjusį vieną žymiausių Lietuvos archeologų dr. Adolfą Tautavičių<br />
(1925–2006), paskelbusį nemažai vertingos medžiagos apie LDK numizmatiką,<br />
monetų radinius. Sektinu pavyzdžiu mums lieka ne tik kruopštus jo darbas<br />
renkant duomenis, sugebėjimas išgirsti oponentų nuomonę, bet ir beribis<br />
geranoriškumas jaunųjų tyrinėtojų atžvilgiu.<br />
Užsiminus apie praradimus, reikėtų pažymėti, kad numizmatiką apleido LDK<br />
pirmųjų monetų ir monetų radinių temomis anksčiau rašę Vilniaus universiteto<br />
archeologas prof. dr. Aleksejus Luchtanas ir Istorijos instituto archeologas<br />
dr. Eugenijus Svetikas. Padėtį taiso entuziazmu, darbštumu ir organizaciniais<br />
gabumais apdovanotas numizmatikos, bonistikos ir archeologinės sfragistikos<br />
srityje besidarbuojantis Lietuvos istorijos instituto Miestų tyrimo skyriaus archeologas<br />
dr. Linas Kvizikevičius, paskelbęs, beje, ir nemažai archyvinės medžiagos<br />
apie pinigų klastojimą Lietuvoje 22 . Lietuvos valdovų ir valstybės heraldikos<br />
bei sfragistikos tyrimais pastaruoju metu užsiima Istorijos instituto vyresnysis<br />
mokslo darbuotojas, humanitarinių mokslų daktaras, docentas Edmundas Rimša.<br />
2004 m. išleista jo knyga Heraldika. Iš praeities į dabartį aukštai vertinama<br />
Lietuvoje (dvi laidos) ir užsienyje (anglų k., 2005). Leidinys gausiai iliustruotas,<br />
paremtas šaltiniais ir dažnam tyrinėtojui sunkiai prieinama literatūra. Tačiau<br />
tenka konstatuoti, kad taip numizmatų lauktas heraldikos specialisto požiūris į<br />
pirmuosius LDK simbolius ir herbus nepadėjo pasistūmėti į priekį sprendžiant<br />
klausimą dėl pirmųjų LDK monetų kaldinimo. Knygoje nieko nerasime ir apie<br />
LDK monetose vaizduojamą liūtą ar ietigalį su kryžiumi.<br />
Norėtųsi paminėti ir kitus leidinius, nepamainomus besidarbuojantiems<br />
numizmatikos, bonistikos, faleristikos ir heraldikos baruose, išleistus 2000–<br />
2005 m. Pažymėtina, kad keli jų parengti muziejų darbuotojų. 2001 m. išleista<br />
LNM numizmato Eduardo Remeco parengta Lietuvos numizmatikos bibliografija,<br />
Kultūros paveldo centro darbuotojo Eugenijaus Ivanausko – leidinys<br />
22<br />
L. Kvizikevičiaus disertacijos tema „Žemaitijos kunigaikštystės miestų ir miestelių raida“<br />
(apginta Klaipėdos universitete 2004 m. birželio 11 d.).<br />
152
D a lia Gr imalauskaitė<br />
Lietuvos muziejų numizmatikos įsig ijimai 2004–2005 m. Penkerių metų apžvalga<br />
apie monetų ir žetonų radinius Lietuvos senkapiuose, vertinamas už monetų<br />
nustatymą muziejuose de visu (Zabiela 2004, p. 322), taip pat Lietuvos banko<br />
muziejaus vedėjo Vidmanto Laurinavičiaus parengtas vertybinių popierių<br />
parodos albumas, kurį drąsiai galima vadinti pirmuoju Lietuvos vertybinių<br />
popierių katalogu (Grimalauskaitė 2006b, p. 410). Tais pačiais metais kolekcininkas<br />
Vilius Kavaliauskas išleido knygą Už nuopelnus Lietuvai (II t. – 2003). Ir<br />
nors LNM numizmatas V. Ruzas turėjo nemažai pastabų ir papildymų (Ruzas<br />
2004b), kolekcininko rūpesčiu išleistą darbą vertiname kaip Lietuvos faleristikos<br />
šimtmečio knygą. 2002 m. išėjo E. Ivanausko bei JAV kolekcininko Roberto<br />
Jameso Douchio (Daukšas, 1941–2005) Lietuvos monetų kalybos istorija 1495–<br />
1769. 2004 m. Kaune vykusioje Knygos šventėje nominacijoje „Už geriausiai<br />
parengtą ir išleistą bibliofilinį leidinį“ knyga buvo įvertinta trečiąja premija,<br />
o E. Ivanauskas apdovanotas XXVII knygos mėgėjų draugijos ir V. Staniulio<br />
Kauno kultūros rūmų knygyno salono diplomu. Kitas iškilus tų metų leidinys –<br />
Lietuvos banko albumas, skirtas šiuolaikinių Lietuvos banknotų istorijai (sud.<br />
Vilniaus dailės akademijos prof. Juozas Galkus). Jo išskirtinumas – menininko<br />
požiūris į popierinio pinigo kūrimą. 2003 m. LNM ir Pilių tyrimo centras „Lietuvos<br />
pilys“ bendromis jėgomis išleido E. Remeco parengtą leidinį apie kertinį<br />
šių dienų LDK numizmatikoje XIV a. pabaigos lobį, rastą Vilniaus žemutinėje<br />
pilyje. Tenka apgailestauti, kad minėtieji turtingai išleisti ir vertingi Lietuvos<br />
banko leidiniai yra sunkiai prieinami platesniam numizmatų, muziejininkų ir<br />
kolekcininkų ratui, nes yra skirti banko reprezentacijai. Nors privalomi leidinio<br />
egzemplioriai yra perduodami pagrindinėms Lietuvos bibliotekoms, tačiau jų<br />
nerasime knygynuose. Vis dėlto matyti, kad numizmatika Lietuvoje ne tik guli<br />
saugyklose, bet ir randa kelią į tyrimus ir publikacijas.<br />
Apžvalgoje bandyta aprėpti Lietuvos muziejų rinkinių kaitą, su numizmatika<br />
sietinus įvykius ir žmones, tačiau, suprantama, liko nepaminėta nemažai<br />
skaičių, datų ir vardų, be to, apeiti numizmatikos rinkiniai, esantys mokyklų<br />
muziejėliuose, ir muziejų pagalbininkų – kolekcininkų pajėgos. Telieka tai<br />
ateičiai. Tikimės tolesnio kolegų muziejininkų bendradarbiavimo, kuris leistų<br />
ne tik susipažinti su naujais muziejų eksponatais, bet ir praturtintų numizmatikos<br />
mokslą naujomis publikacijomis.<br />
Santrumpos<br />
LBM − Lietuvos banko muziejus<br />
LDM − Lietuvos dailės muziejus<br />
LNM − Lietuvos nacionalinis muziejus<br />
NČDM − Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus<br />
ŠAM − Šiaulių „Aušros“ muziejus<br />
TIM − Trakų istorijos muziejus<br />
VDKM − Vytauto Didžiojo karo muziejus<br />
153
N U M I Z M AT I K A 6 / M e t r a š t i s 2 0 0 5<br />
Publikacijos. Rinkiniai<br />
Literatūra<br />
Ambrasaitė Ž. 2004 – Juozo Galkaus heraldika. Dailė. Parodos. Septynios meno dienos<br />
[interaktyvus] 602, 2004 02 20: http://www.culture.lt/7md/leid_id=602&kas=<br />
straipsnis&st_id=2969, žiūrėta 2006 11 11.<br />
Apie fondus... 2000 – Apie fondus. Istorija. „Nalšios“ muziejus [interaktyvus], nuo<br />
2000 10 01: http://www.nalsia.lt/istorijafondai.htm, žiūrėta 2006 05 11.<br />
Bieliauskas S. 2006a – Baltojo erelio ordino įkapinis kryžius, Šiuolaikinės gairės ir aktualijos<br />
numizmatikoje, faleristikoje ir sfragistikoje. Konferencijos medžiaga. Trakų<br />
salos pilis 2005 m. gegužės 13 d., Trakai, 2006, p. 44–47.<br />
Bieliauskas S. 2006b – Šiaulių „Aušros“ muziejus, Numizmatika 4–5, Metraštis<br />
2003–2004, Vilnius, p. 286–293.<br />
Daščiorienė L. 2006 – Rokiškio krašto muziejus, Numizmatika 4–5, Metraštis<br />
2003–2004, Vilnius, p. 281.<br />
Donatas... 2008 – Donatas Žukauskas, Nariai, Lietuvos archeologijos draugija [interaktyvi<br />
svetainė], atnaujinta 2008 03 04: http://www.lad.if.vu.lt/biografijos/index.<br />
phplang=lt&mode=bio&letter=Þ&name=zukauskasdonatas, žiūrėta 2008 03 17.<br />
Grimalauskaitė D. 2004 – Lietuvos muziejų numizmatikos rinkinių apžvalga. 2000-ieji<br />
metai, Numizmatika 2–3, Metraštis 2001–2002, Vilnius, p. 231–248.<br />
Grimalauskaitė D. 2006a – Lietuvos muziejų numizmatikos rinkinių apžvalga. 2001–<br />
2004, Numizmatika 4–5, Metraštis 2003–2004, Vilnius, p. 199–208.<br />
Grimalauskaitė D. 2006b – Vertybiniai popieriai Lietuvoje. Akcijos ir lakštai. 1872–1940<br />
= Securities in Lithuania. Shares and Bonds. 1872–1940 [recenzija], Numizmatika<br />
4–5, Metraštis 2003–2004, Vilnius, p. 407–411.<br />
Gustaitis R. 2005 – Istorijos rinkiniai, Kaišiadorių muziejus: 1998–2003, Lietuvos<br />
muziejai [interaktyvi svetainė], atnaujinta 2005 03 14: http://www.muziejai.lt/kaisiadorys/kaisiadoriu_muz_1998_2003_rinkiniai.htm,<br />
žiūrėta 2005 03 14.<br />
Ivanauskas E. 1995 – Lietuvos lobiai. Paslėpti 1390–1865, Vilnius.<br />
Jakimavičiūtė A., Ruzas V. 2006 – Lietuvos banko muziejus, Numizmatika 4–5, Metraštis<br />
2003–2004, Vilnius, p. 230–234.<br />
Klubo... 2008 – Klubo štabas, Vadovybė, Kauno karo istorijos klubas [interaktyvus]:<br />
http://artilery.net/, žiūrėta 2008 02 28.<br />
Kretingos... 2004 – Kretingos muziejus, Lietuvos muziejai [interaktyvi svetainė], atnaujinta<br />
2004: http://www.muziejai.lt/kretinga/kretingos_muziejus.htm, žiūrėta<br />
2004 10 28.<br />
Laucevičius E., Vitkauskienė B. R. 2001 – Lietuvos auksakalystė: XV–XIX amžius,<br />
Vilnius.<br />
Lietuvos… 2000 – Lietuvos heraldika. Iš Lietuvos nacionalinio muziejaus rinkinių,<br />
Virtualios parodos, Lietuvos nacionalinis muziejus [interaktyvi svetainė], atnaujinta<br />
2006 02 23: http://www.lnm.lt/index.phpoption=com_content&task=view&<br />
id=105&Itemid=142, žiūrėta 2007 01 15.<br />
Lietuvos… 2002 – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės numizmatika, Virtualios parodos,<br />
Lietuvos nacionalinis muziejus [interaktyvi svetainė], atnaujinta 2006 02 24:<br />
http://www.lnm.lt/index.phpoption=com_content&task=view&id=145&<br />
Itemid=183, žiūrėta 2007 01 15.<br />
154
D a lia Gr imalauskaitė<br />
Lietuvos muziejų numizmatikos įsig ijimai 2004–2005 m. Penkerių metų apžvalga<br />
Lietuvos... 2004 – Lietuvos miestų herbai 1791–1792, Virtualios parodos, Lietuvos<br />
archyvų departamentas prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės [interaktyvi svetainė],<br />
nuo 2004: http://www.archyvai.lt/exhibitions/herbai/herbai1.htm, žiūrėta<br />
2007 01 15.<br />
Lietuvos... 2004b – Lietuvos muziejų numizmatikos rinkiniai. 2000, Numizmatika 2−3,<br />
Metraštis 2001–2002, Vilnius, p. 249−300.<br />
Narvidas V. 2000 – Šventė Trakuose, Lietuvos muziejai [interaktyvus žurnalas] 3:<br />
http://ei.libis.lt:8080/arc/2002-10-27/0/e041beff0c9cd2ce1cb9f017c4ce2dce, žiūrėta<br />
2001 02 18.<br />
Numizmatika... 2007 – Numizmatika, Rinkiniai, Kretingos muziejus [interaktyvi<br />
svetainė]: http://www.kretingosmuziejus.lt/index.phppg=.000002495.<br />
000002518.000002523&lang=1, žiūrėta 2007 12 15.<br />
Obelių... 2005 – Obelių istorijos muziejus, Lietuvos muziejai [interaktyvi svetainė],<br />
atnaujinta 2005 03 18: http://www.muziejai.lt/rokiskis/obeliu_istorijos_muziejus.<br />
htm, žiūrėta 2005 03 18.<br />
Parodos... 2004 – Parodos ir renginiai Lietuvos muziejuose: Šiaulių „Aušros“ muziejuje,<br />
Lietuvos muziejai [interaktyvus žurnalas] 2–3: http://www.museums.lt/Zurnalas/2004‘2_3/kronika_siauliu_ausros.htm,<br />
žiūrėta 2004 12 06.<br />
Razaliūnaitė R. 2006 – XVIII–XX a. Švč. Mergelės Marijos atvaizdų karūnavimo medaliukai<br />
Lietuvos nacionaliniame muziejuje, Numizmatika 4–5, Metraštis 2003–2004,<br />
Vilnius, p. 53–100.<br />
Remecas E. 1998 – Religiniai medalikėliai, rasti Vilniaus Žemutinės pilies teritorijoje,<br />
Kultūros paminklai 5, p. 28–33.<br />
Ruzas V. 2004a – XVIII amžiaus religiniai medaliukai Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje,<br />
Numizmatika 2–3, Metraštis 2001–2002, Vilnius, p. 41–75.<br />
Ruzas V. 2004b – Vilius Kavaliauskas. Už nuopelnus Lietuvai: 1918–1940 metų Lietuvos<br />
Respublikos ordinai ir medaliai. For Merits to Lithuania: orders and medals<br />
of the Republic of Lithuania 1918–1940 [recenzija], Numizmatika 2–3, Metraštis<br />
2001–2002, Vilnius, p. 324–338.<br />
Senulienė I. 2002 – Trakų istorijos muziejaus ekslibrisų paroda Brodnicoje, Muziejininkystės<br />
biuletenis [interaktyvus žurnalas] 3: http://www.muziejai.lt/informacija/<br />
traku_ist_ekspozicija.htm, žiūrėta 2006 06 10.<br />
Šiaulių... 2004 – Šiaulių „Aušros“ muziejus: Senųjų amatų dienos prie Žaliūkų vėjo<br />
malūno, Lietuvos muziejai [interaktyvi svetainė], atnaujinta 2004 04 29: http://www.<br />
muziejai.lt/siauliai/amatu_dienos_2004.htm, žiūrėta 2007 12 15.<br />
Šilutės... 2004 – Šilutės muziejus, Lietuvos muziejai [interaktyvi svetainė], atnaujinta<br />
2004 05 04: http://ei.libis.lt:8080/arc/2004-5-8/45/c18bdf4c294e779852078a635dd14131,<br />
žiūrėta 2007 12 15.<br />
Švėkšnos... 2007 – Švėkšnos muziejus, Šilutės muziejus, Šilutės rajono savivaldybė<br />
[interaktyvi svetainė], atnaujinta 2007 08 29: http://silute.kryptis.lt/main.phpparent=266&module=546&id=548,<br />
žiūrėta 2007 12 15.<br />
Trakų... 2006 – Trakų istorijos muziejus saugo ypatingus ir retus eksponatus, www.<br />
anonsas.lt: Laisvalaikio ir pramogų gidas [interaktyvus], įdėta 2006 08 17: http://<br />
www.anonsas.lt/portal/index/article/161, žiūrėta 2006 08 20.<br />
155
N U M I Z M AT I K A 6 / M e t r a š t i s 2 0 0 5<br />
Publikacijos. Rinkiniai<br />
Utenos... 2004 – Utenos kraštotyros muziejus, Lietuvos muziejai [interaktyvi svetainė],<br />
atnaujinta 2004 10 28: http://www.muziejai.lt/utena/archeologijos_ekspozicija.<br />
htm, žiūrėta 2006 01 15.<br />
Užsienio… 2005 – Užsienio valstybių apdovanojimai Lietuvos Respublikos prezidentams,<br />
LDM padaliniuose surengtos parodos 2005, Parodos, Lietuvos dailės muziejus<br />
[interaktyvi svetainė], atnaujinta 2006 03 24: http://www.ldm.lt/Parodos/apdovanojimu_paroda.htm,<br />
žiūrėta 2007 01 15.<br />
Vertelka B. 2004a – Amatų dienos prie vėjo malūno, XXI amžius [interaktyvus<br />
laikraštis] 47 (1250), 2004 06 23: http://www.xxiamzius.lt/numeriai/2004/06/23/<br />
darb_02.html, žiūrėta 2007 12 15.<br />
Vertelka B. 2004b – Švenčionių krašto perlas, XXI amžius [interaktyvus laikraštis] 38<br />
(1241), 2004 09 19: http://www.xxiamzius.lt/numeriai/2004/05/19/index.html,<br />
žiūrėta 2006 01 15.<br />
Viduramžių... 2005 – Viduramžių šventė, skirta Biržų miesto 550 metų jubiliejui paminėti,<br />
Lietuvos muziejai [interaktyvi svetainė], atnaujinta 2005 08 12: http://www.<br />
muziejai.lt/Birzai/viduramziu_svente2005.htm, žiūrėta 2007 12 15.<br />
Zabiela G. 2004 – Eugenijus Ivanauskas. Monetos ir žetonai Lietuvos senkapiuose:<br />
1387–1850 m. Coins and counters in the graveyards of Lithuania 1387–1850 [recenzija],<br />
Numizmatika 2–3, Metraštis 2001–2002, Vilnius, p. 319–324.<br />
Žemaitytė A. 1999 – Lietuvos banke – numizmatinių ekslibrisų paroda, Respublika<br />
300, 1999 gruodžio 27, p. 27.<br />
Статыстычны... 2003 – Статыстычны партрэт культуры Беларусі. Агляд тэатральна-відовішчых,<br />
культурна-асветных і навучальных устаноў сістемы<br />
Міністерства культуры Рэспублікі Беларусь. Агляд 2003, Мінск.<br />
156
D a lia Gr imalauskaitė<br />
Lietuvos muziejų numizmatikos įsig ijimai 2004–2005 m. Penkerių metų apžvalga<br />
1 lentelė. Numizmatikos rinkiniai Lietuvos muziejuose 2006 m. sausio 1 d. ir 2004–2005 m. įsigijimai<br />
Muziejus<br />
Bendras<br />
eksponatų<br />
kiekis, vnt.<br />
Pagrindinio<br />
fondo<br />
eksponatų<br />
kiekis, vnt.<br />
Numizmatikos<br />
rinkinys<br />
2001 01 01,<br />
vnt.<br />
Numizmatikos<br />
rinkinys<br />
2004 01 01,<br />
vnt.<br />
Numizmatikos<br />
vnt. 1<br />
Numizmatikos<br />
rinkinys<br />
2006 01 01,<br />
eksponatai<br />
pagrindiniame<br />
Įsigyta 2004 m. Įsigyta 2005 m.<br />
Nemo-<br />
Nemo-<br />
fonde, % 2<br />
Pirkta<br />
Pirkta<br />
kamai,<br />
dovanos<br />
kamai,<br />
dovanos<br />
Iš viso<br />
įsigyta<br />
per<br />
dvejus<br />
metus<br />
A. Baranausko ir A. Vienuolio-<br />
Žukausko memorialinis muziejus<br />
26438 13617 256 332 337 2,47 1 0 4 0 5<br />
Alytaus kraštotyros muziejus 68154 50520 14327 14777 29,25 70 2 252 1 325<br />
Birštono muziejus 8556 7705 <br />
Biržų krašto muziejus „Sėla“ 90796 73193 11791 12060 16,48 140 56 33 40 269<br />
Daugyvenės muziejus 21068 17838 1782 9,99 0 0 0 0 0<br />
Jonavos krašto muziejus 32588 19846 1029 1106 1107 5,58 0 0 0 1 1<br />
Joniškio istorijos ir kultūros<br />
muziejus<br />
12096 10632 711 941 [941] 8,85 <br />
Jurbarko krašto istorijos muziejus 6849 3960 0 0 0 0 0<br />
Kaišiadorių muziejus 21005 8353 <br />
Kėdainių krašto muziejus 37697 27812 4116 [4116] 14,80 <br />
Kelmės krašto muziejus 19506 16863 460 429 [429] 2,54 <br />
Kretingos muziejus 54938 41757 6019 [6019] 14,41 <br />
Kupiškio etnografinis muziejus 28939 26793 1000 3,73 300 0 0 0 300<br />
1<br />
Laužtiniuose skliaustuose pateikti numizmatikos rinkinio duomenys 2001 m. sausio 1 d. arba 2004 m. sausio 1 d. (Grimalauskaitė D., Lietuvos muziejų numizmatikos rinkinių<br />
apžvalga. 2001–2004, Numizmatika 4–5, Metraštis 2003–2004, p. 205–207).<br />
2<br />
Skaičiai su klaustukais rodo numizmatikos rinkinio dalį pagrindiniame muziejaus fonde 2006 m. sausio 1 d., remiantis 2001 m. sausio 1 d. arba 2004 m. sausio 1 d. informacija apie<br />
rinkinį.<br />
157
N U M I Z M AT I K A 6 / M e t r a š t i s 2 0 0 5<br />
Publikacijos. Rinkiniai<br />
Muziejus<br />
Bendras<br />
eksponatų<br />
kiekis, vnt.<br />
Pagrindinio<br />
fondo<br />
eksponatų<br />
kiekis, vnt.<br />
Numizmatikos<br />
rinkinys<br />
2001 01 01,<br />
vnt.<br />
Numizmatikos<br />
rinkinys<br />
2004 01 01,<br />
vnt.<br />
Numizmatikos<br />
vnt. 1<br />
Numizmatikos<br />
rinkinys<br />
2006 01 01,<br />
eksponatai<br />
pagrindiniame<br />
Įsigyta 2004 m. Įsigyta 2005 m.<br />
Nemo-<br />
Nemo-<br />
fonde, % 2<br />
Pirkta<br />
Pirkta<br />
kamai,<br />
dovanos<br />
kamai,<br />
dovanos<br />
Iš viso<br />
įsigyta<br />
per<br />
dvejus<br />
metus<br />
Lazdijų istorijos, kultūros ir<br />
švietimo muziejus<br />
3264 2574 48 [48] [48] 1,86 <br />
Lietuvos nacionalinis muziejus 1045601 887219 157407 161518 169526 19,11 1432 1158 3622 1796 8008<br />
Lietuvos banko muziejus 38465 27366 4635 17831 19153 69,99 287 68 734 233 1322<br />
Lietuvos dailės muziejus 219236 172796 41326 41383 41405 23,96 8 0 14 0 22<br />
Marijampolės kraštotyros muziejus 35381 22587 3215 [3215] 14,23 <br />
Mažeikių muziejus 48610 38708 <br />
Mažosios Lietuvos istorijos<br />
muziejus<br />
88707 85228 2230 [2230] [2230] 2,62 <br />
Merkinės kraštotyros muziejus 3231 3016 <br />
Molėtų krašto muziejus 14579 5481 575 10,49 0 0 0 0 0<br />
Nacionalinis M.K. Čiurlionio dailės<br />
muziejus<br />
426677 333924 174577 [174577] [174577] 52,28 <br />
Nalšios muziejus 53949 35499 <br />
Neringos istorijos muziejus 6271 3290 132 [132] [132] 4,01 <br />
Panevėžio kraštotyros muziejus 94430 75141 19846 [19846] 26,41 <br />
Pasvalio krašto muziejus 11715 8513 430 1121 2119 24,89 929 12 55 2 998<br />
Prienų krašto muziejus 28120 27335 1998 2016 2048 7,49 30 0 2 0 32<br />
Raseinių krašto istorijos muziejus 23723 19256 2231 2360 2418 12,56 19 30 1 8 58<br />
Rokiškio krašto muziejus 72560 68153 10035 10308 10339 15,17 2 3 2 24 31<br />
Skuodo muziejus 9197 6004 417 446 462 7,69 4 0 10 2 16<br />
158
D a lia Gr imalauskaitė<br />
Lietuvos muziejų numizmatikos įsig ijimai 2004–2005 m. Penkerių metų apžvalga<br />
Sporto muziejus 5572 5117 2175 42,5 22 0 86 0 108<br />
Šiaulių „Aušros“ muziejus 219984 181887 22745 22926 23069 12,68 94 0 48 1 143<br />
Šilalės krašto muziejus 12641 6073 144 [144] [144] 2,37 <br />
Šilutės muziejus 56957 37266 1500 4,03 0 0 14 13 27<br />
Tauragės muziejus „Santaka“ 7939 5659 <br />
Trakų istorijos muziejus 239651 199192 25889 40050 45555 22,87 1004 3597 38 866 5505<br />
Ukmergės kraštotyros muziejus 33176 29805 0 2487 [2487] 8,34 <br />
Utenos kraštotyros muziejus 57661 31410 5677 5951 6034 19,21 4 1 65 13 83<br />
Valst. Kernavės archeologijos ir<br />
istorijos muziejus-rezervatas<br />
14795 13639 987 7,24 14 0 6 0 20<br />
Vilkaviškio krašto muziejus 176640 141339 10278 11212 11697 8,28 322 29 134 0 485<br />
Vilniaus universiteto Mokslo<br />
muziejus<br />
11863 11863 11863 0 0 0 0 0 0<br />
Vytauto Didžiojo karo muziejus 226949 203630 37426 37642 37797 18,56 41 4 102 8 155<br />
Zanavykų krašto muziejus 42139 22368 828 [828] 3,70 <br />
Zarasų krašto muziejus 13515 12343 418 450 453 3,67 3 16 16 49 84<br />
Žemaičių dailės muziejus 7694 6914 565 592 563 8,14 0 0 0 0 0<br />
Žemaičių muziejus „Alka“ 65577 52074 7182 7182 13,79 13 0 25 0 38<br />
4739 4976 5263 3057<br />
Iš viso 3833236 3089695 510471 617419 642995<br />
18035<br />
9715 8320<br />
159
N U M I Z M AT I K A 6 / M e t r a š t i s 2 0 0 5<br />
Publikacijos. Rinkiniai<br />
NUMISMATIC ACQUISITIONS AT MUSEUMS IN LITHUANIA<br />
2004–2005 AND A FIVE-YEAR REVIEW<br />
Dalia Grimalauskaitė<br />
S u m m a r y<br />
This article presents a review of the numismatic acquisitions at museums in<br />
Lithuania in 2004–2005, and provides summaries of observations made by museum<br />
workers in 2004–2005 about the composition of collections, published in<br />
the Numizmatikos metraštis (Numismatic Annual) 2–3, 4–5 and in this issue (see<br />
p. 137–281). The article also provides a summary of activities in the past five years<br />
encouraging the spread numismatic studies including exhibitions and educational<br />
work by specialists working in this field.<br />
Lithuanian museums acquired 18,035 new numismatic exhibits in 2004-2005<br />
(accoding to information provided by 26 museums). These additions include: coins –<br />
8,194 items; medals and awards – 4,991 items; badges and other ensigns – 3,344 items;<br />
other exhibits associated with numismatics – 335 items. 10,002 exhibits were received<br />
as donations; 8,033 were purchased. Purchased exhibits made up 45% of collection<br />
augmentation. The average yearly acquisition for each museum was 347 exhibits.<br />
The more valuable exhibits mentioned are: the Bank of Lithuania Museum acquired<br />
Grand Duchy of Lithuania (GDL) silver bars, a Sigismund III Vasa 5 ducat (1622) and<br />
a John II Casimir half-ducat (1665); the National Museum of Lithuania acquired a Kiïv<br />
Duchy Vladimir Algirdaitis (1367–1395) penny. Among the coins acquired by museums,<br />
of which the location of discovery is known, most notable are the GDL Jogaila<br />
(1377–1434) penny (portrait/ lion) found in a hill fort at Šeimyniškėliai (A. Baranauskas<br />
and A. Vienuolis-Žukauskas Memorial Museum), the Vytautas (1392–1430) coin<br />
(ПЕЧАТЬ/spearhead with cross; mass 0.69 g), and an early middle-ages Czech coin<br />
(XI c.; Kernavė Historical and Archaeological Museum–Reserve) discovered for the<br />
first time in Lithuania. Numismatic findings from archaeological investigations in<br />
a variety of locations in Lithuanian are continually expanding the collection at the<br />
National Museum of Lithuania (NML); particularly plentiful are finds from the lower<br />
castle territory in Vilnius. During the considered time period the museum acquired<br />
a GDL Jogaila penny, minted around 1386–1387 (portrait/lion), a GDL Jogaila penny<br />
counterfeit minted around 1388–1392 (knight/double cross), a rare copper Russian<br />
Alexei Mikhailovich denezhka and groshevik as well as early minting tools and minting<br />
remains (15 th –16 th c.) found at the location of the John II Casimir (1648–1668)<br />
era Vilnius mint.<br />
In 2004–2005, eleven complete coin hoards were added to museum collections<br />
(1,956 items) from Vilnius, Raseiniai, and the Kaišiadorys, Kupiškis, Panevėžys and<br />
Prienai regions. Incomplete hoards or parts of hoards were acquired by museums from<br />
thirteen locations (2,451 items).<br />
The religious medal collection, part of the medal collection at the NML, was<br />
augmented by 489 items, and also acquired awards bestowed upon Kazys Bizauskas<br />
160
D a lia Gr imalauskaitė<br />
Lietuvos muziejų numizmatikos įsig ijimai 2004–2005 m. Penkerių metų apžvalga<br />
(1892–1941), signatory of the Act of Independence of Lithuania. The Šiauliai “Aušros”<br />
Museum received fragments of the order of the White Eagle (Polish Lithuanian Commonwealth,<br />
end of the 18 th c.) which were found in the crypt of the Kurtuvėnai church<br />
in 2002. The Museum of the Bank of Lithuania acquired two GDL land treasurer<br />
counters (16 th –17 th c.).<br />
Between 2000–2005, the total number of numismatic exhibits at museums in<br />
Lithuania increased markedly: in 2001 501,064 items were held in museums, on<br />
January 1, 2004 – 605,556 items, on January 1, 2006 – 642,995 items (these figures are<br />
approximate). There are 19 museums in Lithuania where numismatic objects make<br />
up less than 10% of collections; 12 – 10–20%, 6 – 20–50%, 2 – more than 50%. The<br />
last two are the Museum of the Bank of Lithuania and the M. K. Čiurlionis National<br />
Art Museum.<br />
There are 13 museums which hold numismatic collections of more than 10,000<br />
exhibits (as of January 1, 2006):<br />
M. K. Čiurlionis National Art Museum (Kaunas) – 174,577 (as of 2001 01 01)<br />
National Museum of Lithuania – 169,526<br />
Trakai History Museum – 45,555<br />
Art Museum of Lithuania (Vilnius) – 41,405<br />
Vytautas the Great War Museum (Kaunas) – 37,797<br />
Šiauliai “Aušros” Museum – 23,069<br />
Panevėžys Local Lore Museum – 19,846 (as of 2004 01 01)<br />
Museum of the Bank of Lithuania – 19,153<br />
Alytus Local Lore Museum – 14,777<br />
Museum “Sėla” of Biržai Area – 12,060<br />
Vilnius University Science Museum – 11,863<br />
Vilkaviškis Area Museum – 11,697<br />
Rokiškis Area Museum – 10,339<br />
Over five years, the collections at museums in Lithuania increased by no less than<br />
75,899 numismatic exhibits in all. Purchased exhibits made up 25% of all acquisitions.<br />
The average yearly acquisitions per museum were as follow: 2000 – 253 items<br />
each; 2001–2003 – around 354 items; 2004–2005 – 347 items. If we were to count<br />
generally and to disregard years in which acquisitions were exceptionally numerous,<br />
Lithuanian museums on average took in no less than 8,000–10,000 numismatic<br />
exhibits per year.<br />
Over the same five year period, collections at museums in Lithuania were augmented<br />
by no less than 24 complete coin hoards (27,469 coins and paper money),<br />
and acquired 4,535 silver bars, coins and paper money from 29 scattered, or suspected<br />
incomplete hoards. In 2000, 2 hoards were acquired (16,254 items) and 7<br />
partial hoards (31 items). Between 2001–2003, 11 hoards (9,258 items) and 9 partial<br />
hoards (2,053 items) were acquired. Between 2004–2005, 11 hoards (1,956 items) and<br />
13 partial hoards (2,451 items) were acquired.<br />
In summary, it can be proposed that the most accumulated items in museums are<br />
end of the 19 th c. and 20 th c. numismatic and bonistic items including coins and paper<br />
money from the Russian Empire and the first Republic of Lithuania, various coins and<br />
161
N U M I Z M AT I K A 6 / M e t r a š t i s 2 0 0 5<br />
Publikacijos. Rinkiniai<br />
paper money from countries around the world, Soviet badges, and coins released by<br />
the Bank of Lithuania to mark special occasions.<br />
Over the five years surveyed, one was able to visit more than 40 exhibitions at museums<br />
in Lithuania dedicated to money, medals, awards, badges and other objects connected<br />
with numismatics. In 2000, 9 exhibitions were held (money, medals, heraldry,<br />
badges of merit, graphics, drawings, caricatures and jewellery); in 2001, 5 were held<br />
(money, medals, stocks/securities); in 2002, 4 were held (money, awards, photographs);<br />
in 2003, 6 were held (money, medals, badges, bank iconography); in 2004, 5 were held<br />
(money, money boxes, awards, heraldry, photography); and in 2005, 15 were held<br />
(money, medals, awards, ex libris, painting, felt). Permanent exhibitions, where one<br />
can see creations by our country’s contemporary medal-makers, are located at the<br />
Samogitian Museum “Alka”. There is no museum where one can become thoroughly<br />
acquainted with the history of money in Lithuania and with GDL numismatics.<br />
Numismatics and museums are connected by a phenomenon found in many<br />
countries: new coins minted with the images of old coins. In 2005, in two museums<br />
of Lithuania – the Kernavė Historical and Archaeological Museum–Reserve and the<br />
National Museum of Lithuania – were publically presented two 50 litas silver coins<br />
issued by the Bank of Lithuania with images from GDL coins held in collections at<br />
these museums.<br />
In the same vein as minting and collecting, but of a different nature, are memorial<br />
jetons created and by museums, often in the form of a coin, minted for celebrations<br />
or educational activities. “Souvenir coins” were minted at a Medieval festival at the<br />
Trakai Museum in 2000, in 2003 during Living History Day in Šiauliai and during the<br />
celebration of the founding of the city of Šiauliai, in 2005 at the middle-ages festival at<br />
the Biržai fortress and at other locations and events. The minting of memorial jetons<br />
is taught at educational events held at the Alytus museum.<br />
In 2004, at the beginning of the review of numismatic collections, we not only<br />
examined collections and exhibitions, but researchers as well. Over the five year<br />
time period surveyed, there was been a strong change in numismatic curatorial<br />
collectives in museums. At the M. K. Čiurlionis National Art Museum professor<br />
Stanislovas Sajauskas and Dr. Ignas Narbutas remain as workers. Vincas Ruzas is<br />
curator of numismatics at the Bank of Lithuania Museum. At the National Museum<br />
of Lithuania, Dalia Grimalauskaitė curates coin and bonistic collection. At the same<br />
institution, Eduardas Remecas is in charge of coins from finds with known locations,<br />
hoards, counters and tokens and lead seals collections; medals are curated by Regina<br />
Razaliūnaitė; phaleristics and philofaleristics, by Rūta Kuodytė. Up until 2005, archaeologist<br />
Ernestas Vasiliauskas worked at the Joniškis Museum and published several<br />
works on coin finds; in 2007 he transferred to the Šiauliai “Aušros” Museum, where<br />
numismatic collections are curated by Saulius Bieliauskas. The Trakai History Museum<br />
collection was augmented by archaeologist Donatas Žukauskas, who in 2004 defended<br />
his master’s thesis at the Vilnius University entitled “Prussian coins in Lithuania”. The<br />
evidence collected in this annual indicates that not only are the collections in museums<br />
of Lithuania being expanded intensively, but also that there are more specialists with<br />
the skills to appropriately present numismatic exhibits.<br />
162
D a lia Gr imalauskaitė<br />
Lietuvos muziejų numizmatikos įsig ijimai 2004–2005 m. Penkerių metų apžvalga<br />
Furthermore, when discussing workers in academic organizations one must mention<br />
archaeologist Dr. Linas Kvizikevičius, who works at the City research department<br />
at the History Institute of Lithuania in the fields of numismatics, bonistics and archaeological<br />
sphragistics. He has published an extensive amount of archival material<br />
on the counterfeiting of money in Lithuania. Edmundas Rimša, senior researcher at<br />
the History Institute, doctor of humanities and lecturer, researches the heraldry of the<br />
Lithuanian state and rulers.<br />
Several publication, published between 2000 and 2005, are mentioned, some of<br />
which were prepared by museum workers. In 2001, Eduardas Remecas published a<br />
Bibliography of Lithuanian Numismatics; Cultural Heritage Centre worker Eugenijus<br />
Ivanauskas prepared a publication on coin and counter finds in old cemeteries in<br />
Lithuania, on the evaluation of coin in museums de visu; Vidmantas Laurinavičius,<br />
head of the Museum of the Bank of Lithuania prepared a catalogue of securities and<br />
bonds, which can boldly be call the first catalogue of securities and bonds of Lithuania.<br />
The same year, collector Vilius Kavaliauskas published the book Už nuopelnus Lietuvai<br />
(For Merit to Lithuania) (II v. – 2003), which is held as the book of the century<br />
for in Lithuania phaleristics. In 2002, E. Ivanauskas and USA collector Robert James<br />
Douchis (Daukšas, 1941–2005) released Lietuvos monetų kalybos istorija 1495–1769<br />
(The History of Lithuanian Minting 1495–1769). Another notable publication of that<br />
year was the Bank of Lithuania album devoted to contemporary history of the Lithuanian<br />
banknote (compiled by Juozas Galkus, professor at the Vilnius Art Academy).<br />
In 2003, the NML and the castle research centre “Lithuanian Castles” joined forces to<br />
publish a work prepared by E. Remecas about a hoard from the end of the 14 th century,<br />
discovered at the lower castle in Vilnius, which is foundational to contemporary GDL<br />
numismatics.<br />
Table 1. Numismatic collections at museums in Lithuania as of January 1, 2006 and<br />
acquisitions in 2004–2005<br />
163