KOKYBÄS VADYBOS TEORIJOS PRAKTINIS TAIKYMAS
KOKYBÄS VADYBOS TEORIJOS PRAKTINIS TAIKYMAS
KOKYBÄS VADYBOS TEORIJOS PRAKTINIS TAIKYMAS
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Taikant sisteminį poţiūrį nepatartina „perlenkti lazdos“, nes per detalus procesų<br />
struktūrizavimas ir veiksmų bei rezultatų standartizavimas veda prie mechaninio funkcijų atlikimo,<br />
arba sistemos ignoravimo (t.y. sistema egzistuoja daugiau popieriuje, nei realybėje). Aukštas<br />
struktūrizavimo lygmuo reikalingas tose srityse, kai gaminamos sudėtingos sistemos – automobiliai,<br />
reaktoriai ir pan., tačiau kūrybiniuose procesuose grieţti sprendimų algoritmai veda prie<br />
pasikartojančio rezultato. Projektuojant kokybės vadybos sistemas siūloma vadovautis KISS (keep it<br />
stupid simple) principu ir CS 2009 (common sence) standartu.<br />
Sisteminio mąstymo metodų tyrinėtojai teigia, kad visuomet egzistuoja „prieţasties –<br />
pasekmės“ dėsniai, kurie laikui bėgant cikliškai atkartoja tas pačias proceso fazes, tik skirtinguose<br />
kokybės lygmenyse. Ieškant gauto rezultato prieţasčių, organizacijose daţnai pasitelkiama Išikavos<br />
(Ishikawa) arba „Ţuvies kaulo“ diagrama (ţr. 3 pav.)<br />
Vadovai daţniausiai supranta pasekmes: netenkinančius finansinius rezultatus, nepatenkintus<br />
vartotojus, darbuotojus ar savininkus (ţr. 4 pav.). Ir, daţniausiai, reaguodami į šią informaciją, imasi<br />
veiksmų , tiesiogiai nukreiptų į pasekmę. Tačiau nesprendţia giluminių problemų, kurios prieţasčių<br />
ryšiais yra susijusios su minėtomis pasekmėmis.<br />
Kiekviena pasekmė turi prieţastį. Tai, kas iš pradţių atrodo prieţastis, atlikus gilesnę analizę,<br />
gali tapti kitos pasekmės prieţastimi. Sprendţiant problemas svarbu prieiti prie jų ištakų, nes problema<br />
lyg piktţolė - su šaknimis neišrauta vėl atgyja.<br />
Aplinka<br />
Medžiagos<br />
Prieţastys<br />
Įrengim.<br />
Metodai<br />
Žmonės<br />
Informac.<br />
Pirminė<br />
Pasekmė<br />
Kokybė<br />
Efektyvumas<br />
Rezultatyvumas<br />
Pasekmių<br />
pasekmė<br />
Finansiniai<br />
rezultatai<br />
4 pav. Organizacijos veiklos rezultatai ir jų prieţastys<br />
Pasekmių<br />
pasekmių<br />
pasekmė<br />
Patenkinti/<br />
nepatenkinti<br />
suinteresuotie<br />
ji asmenys<br />
Prieţasčių – pasekmių ratas<br />
Vadybos guru E. W. Demingas, P. Krosbis (Crosby), Dţ. M. Dţuranas (Juran) ir kiti nurodo,<br />
kad svarbiausias kokybės vadybos gerinimo tikslas – paveikti pasekmių prieţastis, siekiant esminių<br />
organizacijos patobulinimų (ISO 9001 standarto kalba kalbant - koregavimo ir prevencinių veiksmų<br />
rezultatyvumo). K. Išikava (Ishikawa) šiam tikslui siūlo naudoti grafinį kokybės valdymo metodą –<br />
„ţuvies kaulo“ diagramą. Gilinantis į prieţastis, patariama naudotis paprastais, tačiau praktikoje<br />
pasitvirtinusiais metodais, tokiais kaip „5 Kodėl“ („Five why“) taisykle.<br />
Atlikus 114 Lietuvos organizacijų įvairių neatitikčių prieţasčių-pasekmės analizę, nustatyta,<br />
kad tam tikrame tyrimo etape prieţastimis yra įvardijami tie veiksniai, kurie tyrimo pradţioje buvo<br />
priskirti pasekmių kategorijai. Tad prieţasčių-pasekmės diagramą galimą transformuoti iš linijinės<br />
struktūros į ciklinę (ţr. 5 pav.).<br />
16