užsienio kalbos ir dalyko integruotas mokymas - Ariadne - Šiaulių ...
užsienio kalbos ir dalyko integruotas mokymas - Ariadne - Šiaulių ...
užsienio kalbos ir dalyko integruotas mokymas - Ariadne - Šiaulių ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
UŽSIENIO KALBOS IR DALYKO INTEGRUOTAS MOKYMAS<br />
METODIKA<br />
SUDARĖ: DOC. AINA BŪDVYTYTĖ-GUDIENĖ<br />
DR. DALĖ ROIKIENĖ<br />
EUROPOS SĄJUNGA<br />
Europos socialinis fondas<br />
KURKIME ATEITĮ DRAUGE!
TURINYS<br />
PRATARMĖ 3<br />
1. TEISINĖ APIBRĖŽTIS: EUROPOS IR LIETUVOS STRATEGINIAI DOKUMENTAI. 5<br />
2. UŽSIENIO KALBOS IR DALYKO INTEGRUOTAS MOKYMAS. TERMINO ATSIRADIMAS.<br />
TRUMPA ISTORINĖ APŽVALGA. 8<br />
2.1 UŽSIENIO KALBOS IR DALYKO INTEGRUOTAS MOKYMAS ŠIAURĖS AMERIKOJE. 9<br />
2.2 UŽSIENIO KALBOS IR DALYKO INTEGRUOTAS MOKYMAS EUROPOJE. 10<br />
2.3 UŽSIENIO KALBOS IR DALYKO INTEGRUOTAS MOKYMAS LIETUVOJE. 12<br />
3. UŽSIENIO KALBOS IR DALYKO INTEGRUOTO MOKYMO FORMOS. 12<br />
3.1 UKDIM TIKSLAI IR METODAI 13<br />
3.2 UKDIM PAMOKOS STRUKTŪRA. 16<br />
3.2.1 UKDIM DALYKAI IR DALYKŲ SKAIČIUS 16<br />
3.2.2 UKDIM UŽSIENIO KALBA 17<br />
3.2.3 UKDIM TIKSLINĖ GRUPĖ 17<br />
3.2.4 UKDIM PEDAGOGINIS PERSONALAS 18<br />
3.2.5 UKDIM MOKOMOJI MEDŽIAGA 20<br />
3.2.6. UKDIM PASIEKIMŲ VERTINIMAS 20<br />
4. UŽSIENIO KALBOS IR DALYKO INTEGRUOTAS MOKYMAS LIETUVOS AUKŠTOSIOSE<br />
MOKYKLOSE IR ŠIAULIŲ UNIVERSITETE 22<br />
4.1. UŽSIENIO KALBŲ MOKYMO IR MOKYMOSI SITUACIJA PIRMOSIOS PAKOPOS STUDIJŲ<br />
PROGRAMOSE: ŠIAULIŲ UNIVERSITETO SITUACIJA 24<br />
4.2. UŽSIENIO KALBŲ MOKYMO IR MOKYMOSI SITUACIJA ANTROSIOS<br />
(MAGISTRATŪROS) PAKOPOS STUDIJŲ PROGRAMOSE: ŠIAULIŲ UNIVERSITETO<br />
SITUACIJA 26<br />
4.3 UKDIM TAIKYMO GALIMYBĖS MAGISTRANTŪROS STUDIJOSE 30<br />
5. BIBLIOGRAFIJA 35<br />
LITERATŪRA 41<br />
2
PRATARMĖ<br />
Europos tarybos kalbų mokymo politika grindžiama daugiakalbystės koncepcija, nes Europa yra<br />
daugiakalbė. CRYSTAL (2005, 50-51) knygoje „Kalbos m<strong>ir</strong>tis“ cituoja keletą patarlių, nusakančių<br />
daugiakalbystės esmę: „Su kiekviena nauja išmokta kalba tu gauni sielą“ (slovakų patarlė), „Žmogus,<br />
mokantis dvi kalbas vertas dviejų žmonių“ (prancūzų patarlė). „Tiek, kiek žmogus moka kalbų, kiek turi<br />
draugų, kiek gebėjimų <strong>ir</strong> užsiėmimų, tiek kartų jis yra žmogus“ (Emersonas). Dabartinis požiūris į kalbą<br />
skatina išmokti <strong>ir</strong> vartoti keletą kalbų, gerinti užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijas įva<strong>ir</strong>iais būdais <strong>ir</strong><br />
priemonėmis. Vienas iš tinkamiausių būdų gerinti magistrantų užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijas, projekto<br />
rengėjų <strong>ir</strong> metodikos sudarytojų nuomone – taikyti užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> integruoto mokymosi<br />
(UKDIM) metodą.<br />
Literatūros, supažindinančios su UKDIM metodo teorinėmis prielaidomis <strong>ir</strong> praktinėmis taikymo<br />
galimybėmis, Lietuvoje beveik nėra. 2006 m. lapkričio mėn. pas<strong>ir</strong>odė vienas iš p<strong>ir</strong>mųjų Švietimo <strong>ir</strong><br />
mokslo ministerijos Švietimo aprūpinimo centro išleistų metodinių priemonių – Integruoto <strong>dalyko</strong> <strong>ir</strong><br />
užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>mokymas</strong> (Vilnius, 2006), kurioje apibendrinama šiuo metodu d<strong>ir</strong>bančių Lietuvos<br />
mokytojų pat<strong>ir</strong>tis. Rengiant šią metodiką remtasi ES <strong>ir</strong> Lietuvos strateginiais švietimo dokumentais,<br />
Lietuvos <strong>ir</strong> užsienio šalių autorių BACH, CHRIST, COYLE, FEHLING, FINKBEINER, ISBERNER, KNUST,<br />
KRECHEL, LAMSFUß-SCHENK, LE PAPE RACINE, SKRIPKIENĖS, SUŠINSKIENĖS, UZERLI, WODE, WOLLF,<br />
VOLLMER, ŽADEIKAITĖS darbais. Metodikoje apibendrinami Šiaulių universiteto Studijų skyriaus <strong>ir</strong><br />
Tarpkultūrinio ugdymo <strong>ir</strong> tarpininkavimo magistrantūros studijų programos magistro darbų (BUROKAITĖS,<br />
VIRGAILAITĖS-MEČKAUSKAITĖS, ZUBILINOS) tyrimų duomenys<br />
UKDIM metodikos tikslas – supažindinti su užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> integruoto mokymo metodu,<br />
jo privalumais bei trūkumais, taikymo galimybėmis magistrantūros studijų programose.<br />
P<strong>ir</strong>muosiuose metodikos skyriuose apžvelgiami Europos <strong>ir</strong> Lietuvos strateginiai dokumentai, kurie<br />
suteikė pagreitį pokyčiams aukštojo mokslo, kalbų mokymo(si), daugiakalbio mokymo(si) sistemoje.<br />
Antrame skyriuje apžvelgiama dvikalbio ugdymo, prasidėjusio Kanados Kvebeko provincijoje,<br />
istorija. Pateikiami su daugiakalbiu mokymu susiję terminai, jų vartojimo ypatumai.<br />
Trečiame skyriuje daug dėmesio sk<strong>ir</strong>iama užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> integruoto mokymo(si)<br />
formoms, tikslams, metodams, reikalavimams mokytojams, mokomajai medžiagai <strong>ir</strong> mokinių žinių<br />
vertinimui.<br />
Ketv<strong>ir</strong>tajame metodikos skyriuje apžvelgiama užsienio <strong>kalbos</strong> mokymo situaciją Šiaulių<br />
universitete. Šiame skyriuje pateikiamos užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> integruoto mokymo metodo taikymo<br />
3
magistrantūros studijose galimybės <strong>ir</strong> būdai. Metodika užbaigiama UKDIM bibliografija <strong>ir</strong> literatūros<br />
sąrašu.<br />
Ši metodika nauja tuo, kad joje pateikiamos UKDIM metodo taikymo galimybės universitete. ES <strong>ir</strong><br />
Lietuvos strateginiai dokumentai numato, kad UKDIM metodas tiek Europoje, tiek Lietuvoje turėtų būti<br />
taikomas jau pradinėse klasėse. Todėl daugelis literatūros šaltinių perteikia mokyklų, gimnazijų pat<strong>ir</strong>tį, o<br />
priemonių, aprašančių UKDIM metodo taikymo pat<strong>ir</strong>tį universitetuose, nepavyko aptikti.<br />
Užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> integruoto mokymo (toliau UKDIM) metodika – tai vienas iš 2004–2006<br />
m. BPD II prioriteto „Žmogiškųjų išteklių plėtra“ 2.5 priemonės „Žmogiškųjų išteklių kokybės gerinimas<br />
mokslinių tyrimų <strong>ir</strong> inovacijų srityje“ projekto „Tarptautinio mokslinio bendradarbiavimo<br />
kompetencijų plėtotė magistrantūros studijų programose“ (ARIADNE) (BPD2004-ESF-2.5.0-03-<br />
05/0075) projekto rezultatų. Ji sukurta atsižvelgiant į pagrindinių projekto veiklų – pertvarkyti pas<strong>ir</strong>inktas<br />
magistrantūros studijų programas, atsk<strong>ir</strong>uose moduliuose sustiprinant mokslinės literatūros šaltinių<br />
studijavimą užsienio kalbomis, parengiant metodinę medžiagą, internacionalizuojant šių modulių turinį,<br />
papildant jį užsienio šalių mokslo inovacijomis.<br />
Pagal Užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> integruotos mokymosi metodiką bus pertvarkyti 12 Edukologijos,<br />
Ekonomikos <strong>ir</strong> Vadybos magistrantūros studijų programų modulių. Pertvarkyti moduliai bus patv<strong>ir</strong>tinti ŠU<br />
<strong>ir</strong> KU fakultetų tarybose <strong>ir</strong> išbandyti mokymosi procese.<br />
Autorės tikisi, kad ši metodika bus naudinga visiems, kurie domisi kalbų mokymo(si) naujovėmis.<br />
4
1. TEISINĖ APIBRĖŽTIS: EUROPOS IR LIETUVOS STRATEGINIAI DOKUMENTAI.<br />
Šiuo metu aukštasis mokslas Lietuvoje gyvena didelių <strong>ir</strong> reikšmingų pokyčių laikotarpį. 1999<br />
metais Lietuva prisijungė prie Bolonijos deklaracijos <strong>ir</strong> judėjimo, vadinamo „Bolonijos procesu“. Šio<br />
judėjimo tikslas yra iki 2010 metų sukurti Europos aukštojo mokslo erdvę.<br />
Bolonijos procesas prasidėjo 1999 m., po to, kai 29 Europos šalių ministrai, atsakingi už aukštąjį<br />
mokslą, pas<strong>ir</strong>ašė Bolonijos Deklaraciją.<br />
Būtinybė sukurti bendrą aukštojo mokslo erdvę ats<strong>ir</strong>ado besiplečiant laisvam piliečių judėjimui<br />
tarp šalių, kad jų turimos kvalifikacijos būtų suprantamos visiems, palyginamos <strong>ir</strong> vienodai taikomos,<br />
siekiant tolesnio išsilavinimo ar įsidarbinant darbo rinkoje.<br />
Bolonijos Deklaracija teigia, kad norint sukurti bendrą Europos aukštojo mokslo erdvę, reikia<br />
pas<strong>ir</strong>inkti aiškią, palyginamą laipsnių sistemą, įvesti kreditų sistemą, skatinti studentų <strong>ir</strong> dėstytojų<br />
mobilumą <strong>ir</strong> užtikrinti aukštojo mokslo kokybę.<br />
2001 m. Prahoje (Čekija) priimtas Prahos Komunikatas praplėtė Bolonijos proceso veiklos ratą,<br />
pabrėždamas mokymosi visą gyvenimą <strong>ir</strong> socialinio faktoriaus svarbą.<br />
Berlyno Komunikatas, priimtas 2003 m. Berlyne (Vokietija), numatė konkrečius uždavinius bei<br />
jų įgyvendinimo terminus Bolonijos procesui spartinti. Buvo numatytos prioritetinės veiklos sritys<br />
efektyvios studijų kokybės užtikrinimo sistemos įdiegimas, dviejų studijų pakopų sistemos įdiegimas bei<br />
akademinio pripažinimo tobulinimas. Berlyno Komunikatas pabrėžė studijų sąsają su moksliniais tyrimais<br />
bei inovacijomis svarbą.<br />
Labai daug dėmesio pastarųjų metų dokumentuose sk<strong>ir</strong>iama kalbų mokymui <strong>ir</strong> daugiakalbystei,<br />
nes daugiakalbystė yra neatsiejama europinės tapatybės dalis <strong>ir</strong> kalba yra esminis kiekvieno europiečio<br />
kultūrinės tapatybės aspektas. 2002 m. Europos Komisija parengė naująją daugiakalbystės pagrindų<br />
strategiją. Strategijoje daug dėmesio sk<strong>ir</strong>iama visos Europos mastu įgyvendinamai veiklai, į ją įtraukti<br />
pasiūlymai dėl ekonomikos bei socialinės srities <strong>ir</strong> santykių su piliečiais. Šiame kontekste vienas iš nuolat<br />
minimų pavyzdžių, yra reiškinys, dažnai vadinamas „užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> integruotu mokymu”<br />
(toliau: UKDIM). Pasak „Eurydice“ tyrimo, susidomėjimą šiuo metodu Europos Komisija išreiškė jau<br />
2004–2006 m. kalbų mokymosi <strong>ir</strong> kalbų įva<strong>ir</strong>ovės skatinimo veiksmų plane. UKDIM metodu<br />
mokydamiesi ugdymo programoje numatyto <strong>dalyko</strong>, mokiniai kartu pasitelkia <strong>ir</strong> tobulina savo <strong>kalbos</strong><br />
įgūdžius. Sujungiant dalykų <strong>ir</strong> kalbų mokymą siekiama geriau parengti mokinius gyvenimui Europoje,<br />
kurios gyventojai vis daugiau keliauja, <strong>ir</strong> kiekvienam užtikrinti šią mobilumo galimybę („Eurydice“,<br />
Europos švietimo informacijos tinklas“, 2006).<br />
5
Šiomis aplinkybėmis buvo pradėtos kelios ES iniciatyvos užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> integruoto<br />
mokymo srityje.<br />
Kaip teigia „Eurydice“ tyrimas, vienas iš p<strong>ir</strong>mųjų teisės aktų dėl europinio masto<br />
bendradarbiavimo UKDIM srityje yra 1995 m. Tarybos rezoliucija (1995 m. kovo 31 d. Tarybos<br />
rezoliucija dėl kalbų mokymosi bei mokymo gerinimo <strong>ir</strong> įva<strong>ir</strong>inimo Europos Sąjungos švietimo sistemose,<br />
Oficialus leidinys C 207, 1995 8 12.). Joje kalbama apie naujų metodų skatinimą, ypač „klasių mokymą<br />
užsienio kalba mokomųjų dalykų, išskyrus pačias kalbas, dvikalbio mokymo būdu“. Taip pat siūloma<br />
gerinti kalbų mokytojų profesinio rengimo kokybę „skatinant valstybes nares vykdyti aukštųjų mokyklų<br />
studentų, d<strong>ir</strong>bančių mokyklose kaip kalbų asistentai, mainus, stengiantis suteikti p<strong>ir</strong>menybę<br />
perspektyviems kalbų mokytojams arba tiems mokytojams, kuriems tenka mokyti savo <strong>dalyko</strong> ne gimtąja<br />
kalba“ („Eurydice“, Europos švietimo informacijos tinklas“, 2006).<br />
1995 m. Europos Komisija išleido knygą „Mokymasis <strong>ir</strong> <strong>mokymas</strong> – besimokančios visuomenės<br />
link“, kurioje atkreipė dėmesį į tai, kad visi ES piliečiai galėtų gerai išmokti tris Europos kalbas.<br />
Kalbėdama apie šias idėjas, Komisija pareiškė, kad „(...) netgi būtų galima teigti, jog vidurinės mokyklos<br />
mokiniai turėtų mokytis tam tikrų dalykų p<strong>ir</strong>mąja besimokoma užsienio kalba, kaip tai daroma europinėse<br />
mokyklose“ (Antroji dalis, IV – Ketv<strong>ir</strong>tas bendrasis tikslas: geras trijų Bendrijos kalbų mokėjimas).<br />
„Euridyce“ teigimu europinio masto programos švietimo <strong>ir</strong> mokymo srityje išties paskatino plėtoti<br />
įva<strong>ir</strong>iausius kalbų mokymo metodus. Šitaip veiksmais pagal antrąjį Socrates programos etapą nuo 2000-<br />
2006 m. (2000 m. sausio 24 d. Europos Parlamento <strong>ir</strong> Tarybos sprendimas Nr. 253/2000/EB, nustatantis<br />
antrąjį Bendrijos veiksmų švietimo srityje programos “Socrates“ etapą, Oficialus leidinys I. 28, 2000 2 3.)<br />
buvo siekiama remti užsienio kalbų <strong>ir</strong> dalykų integruotą mokymą. Pagal Socrates/Comenius programą<br />
finansinė parama teikiama „kitų dalykų mokytojų, privalančių arba pageidaujančių mokyti užsienio kalba“<br />
mobilumo veiksmams. Pagal Socrates/Erazmus programą taip pat gali būti finansiškai remiami „bendrai<br />
kuriami <strong>ir</strong> įgyvendinami mokymo planai, moduliai, intensyvūs kursai ar kitokia mokomoji veikla,<br />
įskaitant su įva<strong>ir</strong>iais mokymo dalykais susijusią veiklą <strong>ir</strong> dalykų mokymą kitomis kalbomis“ („Eurydice“,<br />
Europos švietimo informacijos tinklas“, 2006).<br />
Europos kalbų metai (2001) padėjo atkreipti dėmesį į tai, kad užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> integruoto<br />
mokymo metodas yra labai svarbus siekiant sukurti daugiakalbę visuomenę. Kaip teigia „Euridyce“,<br />
Europos Vadovų Taryba, siekdama paskatinti kalbų mokymąsi, 2002 m. kovo mėn. susitikime<br />
Barselonoje paragino valstybes nares <strong>ir</strong> Europos Komisiją stengtis užtikrinti, kad vaikai jau nuo ankstyvos<br />
vaikystės pradėtų mokytis bent dviejų užsienio kalbų. Atsakydama į šį Vadovų Tarybos prašymą <strong>ir</strong><br />
Švietimo tarybos 2002 m. vasario mėn. pateiktą prašymą, Komisija 2003 m. parengė 2004-2006 m.<br />
veiksmų planą (2003 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Ekonomikos<br />
6
<strong>ir</strong> socialinių reikalų komitetui <strong>ir</strong> regionų komitetui „Kalbų mokymosi <strong>ir</strong> kalbinės įva<strong>ir</strong>ovės skatinimas:<br />
2004-2006 m. veiksmų planas“, KOM (2003) 449 galutinis.) Jame teigiama, kad užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong><br />
<strong>integruotas</strong> <strong>mokymas</strong> gali „būti ypač reikšmingas Sąjungai siekiant savo kalbų mokymosi tikslų“. Buvo<br />
suplanuoti veiksmai, turintys skatinti integruotą dalykų <strong>ir</strong> kalbų mokymą („Eurydice“, Europos švietimo<br />
informacijos tinklas“, 2006).<br />
„Eurydice“ mini <strong>ir</strong> kitas UKDIM pobūdžio metodų taikymą remiančias iniciatyvas. Viena jų –<br />
Europos ženklas naujoviškiems kalbų mokymo <strong>ir</strong> mokymosi projektams (p<strong>ir</strong>mą kartą suteiktas 1998<br />
metais) <strong>ir</strong> Europos „EuroCLIC“ tinklas (<strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> integruoto mokymo klasių tinklas), jungiantis<br />
mokytojus, tyrinėtojus, instruktorius bei kitus besidominčius UKDIM įgyvendinimu. Nuo 1996 m. jį<br />
bendrai finansuoja Europos Komisija. („Eurydice“, Europos švietimo informacijos tinklas“, 2006).<br />
Visoje Europos Sąjungoje labai aktyviai diskutuojama UKDIM tema. Ateinančiais metais bus<br />
imamasi naujų iniciatyvų skatinti šį vis dar neįprastą metodologinį principą, veikiausiai pagal naująsias<br />
švietimo <strong>ir</strong> ugdymo programas (2007 – 2013 m.). Prie jo plėtotės neabejotinai prisidės Kalbų grupės<br />
(įsteigtos pagal darbo programą „Švietimas <strong>ir</strong> <strong>mokymas</strong> – 2010“) ekspertų svarstymai, taip pat valstybių<br />
narių tarpusavio keitimasis informacija apie turimą gerą praktiką UKDIM srityje. („Eurydice“, Europos<br />
švietimo informacijos tinklas“, 2006).<br />
7
2. UŽSIENIO KALBOS IR DALYKO INTEGRUOTAS MOKYMAS. TERMINO APIBRĖŽIMAS.<br />
TRUMPA ISTORINĖ APŽVALGA.<br />
Jau ne vieną dešimtmetį įva<strong>ir</strong>iose pasaulio šalyse veikia mokyklos, kurių mokiniai tam tikrų ugdymo<br />
programos dalykų gali mokytis užsienio, regionine arba mažumos kalba. Iki XX amžiaus 8-ojo<br />
dešimtmečio šio pobūdžio <strong>mokymas</strong> daugiausia buvo taikomas <strong>kalbos</strong> požiūriu išsk<strong>ir</strong>tiniuose regionuose<br />
(netoli valstybių sienų, dvikalbiuose regionuose <strong>ir</strong> kt.) arba didžiuosiuose miestuose. Šiuo būdu mokėsi tik<br />
nedaugelis moksleivių, augusių neįprastomis kalbinėmis arba socialinėmis sąlygomis. Suteikiant šiems<br />
vaikams galimybę išmokti kitos <strong>kalbos</strong> beveik taip gerai kaip gimtosios <strong>kalbos</strong>, buvo siekiama paversti<br />
juos dvikalbiais. Šiam mokymo metodui pavadinti prigijo terminai „dvikalbė mokykla“, „dvikalbis<br />
ugdymas“ ar „dvikalbis <strong>mokymas</strong>“ (EURYDICE, Europos švietimo informacijos tinklas“, 2006).<br />
Nuo 10-ojo XX a. dešimtmečio šio pobūdžio mokymui pavadinti vis dažniau vartojama santrumpa<br />
UKDIM, t. y. „užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> <strong>integruotas</strong> <strong>mokymas</strong>“ (angl. CLIL – Content and Language<br />
Integrated Learning) atitinkamai pranc. EMILE („Enseignement d’une Matières par l’Intégration d’une<br />
Langue étrangère’). Anglų kalboje yra vartojami <strong>ir</strong> kiti terminai UKDIM nusakyti − Teaching Content<br />
through Foreign Language, Dual Focussed instruction, Bilingual content teaching, Based Language<br />
Teaching (WOLFF 2005, 5).<br />
MARSH <strong>ir</strong> LANGE CLIL santrumpą aiškina taip: „Content and language integrated learning (CLIL)<br />
is a generic term and refers to educational situation in which an additional language and theregefore not<br />
the most widely used language of the env<strong>ir</strong>onment is used for the teaching and learning of subject than the<br />
language itself“ (MARSH, LANGE 2000, iii). 2006 m. ERYDICE studijoje teigiama: „CLIL refers to the<br />
teaching of a current subject other than foreign languages in more than one language“.<br />
WOLFF (2000, 168) siūlymu Vokietijoje taip pat bandyta adaptuoti anglišką terminą CLIL. Nors<br />
daugelis Vokietijos mokslininkų vokiška angliško termino variantą Integriertes Inhalts- und Sprachlernen<br />
laiko pagrįstu, atspindinčiu realią UKDIM metodiką, Vokietijoje mieliau vartojami <strong>ir</strong> labiau paplitę<br />
terminai bilingualer Unterricht (dvikalbė pamoka) arba bilingualer Sachfachunterricht (dvikalbė <strong>dalyko</strong><br />
pamoka). Šie terminai dažnai kritikuojami dėl juose vartojamo žodžio bilingual dviprasmiškumo. Pasak<br />
KOCH (2005, 5) dvikalbė (bilingual) pamoka – tai pamoka, kurioje <strong>mokymas</strong> tuo pat metu vyksta dviem<br />
kalbomis. Dvikalbio ugdymo požiūriu terminas bilingual anglų <strong>ir</strong> vokiečių <strong>kalbos</strong>e suprantamas sk<strong>ir</strong>tingai<br />
(BACH 2002). Anglų kalboje terminas bilingual visų p<strong>ir</strong>ma vartojamas tada, kai kalbama apie dvikalbėse<br />
šeimose užaugusių vaikų ugdymą, pvz.: JAV <strong>ir</strong> Kanadoje dvikalbio ugdymo tikslinė grupė yra emigrantai<br />
<strong>ir</strong> kalbinės mažumos. Vokietijoje šis terminas vartojamas, kai UKDIM tikslinė grupė – kalbinė dauguma,<br />
o ne emigrantai ar kalbinės mažumos. Taigi Vokietijoje terminas bilingualer Unterricht vartojamas<br />
8
prasme „<strong>dalyko</strong> pamoka užsienio kalba“ (SEKRETARIAT DER STÄNDIGEN KONFERENZ DER<br />
KULTUSMINISTER DER LÄNDER IN DER BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND, 1999).<br />
Lietuvoje dvikalbystės sąvoka taip pat suprantama labai įva<strong>ir</strong>iai: ji apima tiek pagrindinį dvikalbio<br />
ugdymo tikslą – puikiai išmokti dviejų kalbų, tiek integruotą <strong>dalyko</strong> <strong>ir</strong> <strong>kalbos</strong> mokymąsi kaip vieną iš<br />
dvikalbio ugdymo formų (SKRIPKIENĖ http://www.pedagogika.lt/puslapis/bps/rsdvik1.doc).<br />
2.1. UŽSIENIO KALBOS IR DALYKO INTEGRUOTAS MOKYMAS ŠIAURĖS AMERIKOJE.<br />
Dvikalbio ugdymo tėvynė – Šiaurės Amerika, o tiksliau prancūziškai kalbanti Kanados provincija –<br />
Kvebekas. UKDIM plėtrą labai paveikė 1960 m. kanadiečių pradėti bandymai mokyti vaikus <strong>kalbos</strong> pagal<br />
imersijos programą (angl. immersion „panėrimas“ teaching). P<strong>ir</strong>moji imersijos tipo mokykla buvo įkurta<br />
1965 m. Montrealyje. Šių bandymų iniciatorės buvo Kvebeko provincijos anglakalbės šeimos, maniusios,<br />
jog jų vaikai, gyvendami prancūzų kalba kalbančioje bendruomenėje, privalo gerai mokėti prancūzų<br />
kalbą. Anglų kalba kalbančių vaikų tėvų nuomone, geras prancūzų <strong>kalbos</strong> mokėjimas – ekonominės <strong>ir</strong><br />
socialinės sėkmės pagrindas, tai atv<strong>ir</strong>as kelias į Europą. Jie pageidavo sustiprinto prancūzų <strong>kalbos</strong><br />
mokymo, nes prancūzų <strong>kalbos</strong> pamokose įgyjamos žinios <strong>ir</strong> gebėjimai, jų nuomone, yra nepakankami.<br />
Atsižvelgiant į tėvų pageidavimus gimtąja anglų kalba kalbantys vaikai visų dalykų mokomi prancūziškai<br />
imersijos („panėrimo“) metodu. Pasak KNUST (1994) toks užsienio <strong>kalbos</strong> mokymosi būdas – tai<br />
„panėrimas“ į prancūzų <strong>kalbos</strong> pasaulį. Pagrindiniai imersijos metodo tikslai yra šie: 1) ne mažiau nei 50<br />
proc. dalykų turi būti dėstomi užsienio kalba; 2) skatinamas gimtosios <strong>kalbos</strong> <strong>mokymas</strong>is; 3) įgyti tam<br />
tikro <strong>dalyko</strong> žinių <strong>ir</strong> gebėjimų; 4) tarpkultūrinės kompetencijos ugdymas, pozityvios nuostatos kitos<br />
kultūros <strong>ir</strong> <strong>kalbos</strong> atstovų atžvilgiu; 5) mokytojai turėtų būti gimtosios <strong>kalbos</strong> atstovai, dvikalbiai arba<br />
turėti labai geras užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijas; 6) kokybės kontrolė; 7) fakultatyvus dalyvavimas. Gana<br />
greitai buvo sukurti įva<strong>ir</strong>ūs mokymosi modeliai: ankstyvasis (nuo p<strong>ir</strong>mųjų vaikų darželio metų),<br />
vidurinysis (tretieji, ketv<strong>ir</strong>tieji pradinės mokyklos metai) <strong>ir</strong> vėlyvasis (pagrindinė mokykla, 7-oji klasė).<br />
Pagal intensyvumo laipsnį sk<strong>ir</strong>iama visiška imersija (visi dalykai buvo mokomi gimtąją kalba) <strong>ir</strong> dalinė<br />
imersija (50% dalykų gimtąja <strong>ir</strong> 50% dalykų mokoma užsienio kalba) (FEHLING 2005, 24-25). Dažnesnis<br />
Kanadoje yra visiškos imersijos modelis. Įdomu yra tai, kad dėl griežtos Kanados <strong>kalbos</strong> politikos<br />
(siekiant išsaugoti prancūzų kalbą) atv<strong>ir</strong>kščias imersijos modelis, kai imersijos kalba yra anglų kalba, yra<br />
neleidžiamas. Imersijos programos Kanadoje turi didelį pasisekimą. Be abejo, daugiausia įtakos tam turėjo<br />
švietimo valdžios institucijų parama <strong>ir</strong> aktyvus tėvų dalyvavimas. Šie projektai vėliau paskatino atlikti<br />
daugybę įdomių tyrimų, ypač susijusių su mokytojo darbu. Kanadoje sukauptą imersijos modelio pat<strong>ir</strong>tį<br />
perėmė <strong>ir</strong> kitos šalys: Suomija, Estija, Australija, Japoniją. Kanados modelis kitose šalyse įgijo dvi<br />
9
formas: imersija (tikslinė grupė – kalbinė dauguma) <strong>ir</strong> dvikalbis ugdymas (tikslinė grupė – kalbinė<br />
mažuma).<br />
2.2. UŽSIENIO KALBOS IR DALYKO INTEGRUOTAS MOKYMAS EUROPOJE.<br />
Dvikalbio ugdymo pradžia Europoje laikoma 1960 m. tarp Prancūzijos <strong>ir</strong> Vokietijos pas<strong>ir</strong>ašyta dvikalbio<br />
ugdymo sutartis, kuria abi šalys įsipareigoja skatinti kaimyninės šalies <strong>kalbos</strong> mokymą <strong>ir</strong> mokymąsi. 1963<br />
m. Vokietijos <strong>ir</strong> Prancūzijos pasienio regiono Singene prie Hohentwilio (Vokietija) gimnazijoje<br />
pradedama vykdyti p<strong>ir</strong>moji dvikalbio ugdymo programa: dalykų mokomasi kaimynės šalies kalba.<br />
Dvikalbis ugdymas pradedamas parengiamuoju etapu didinant užsienio <strong>kalbos</strong> pamokų skaičių. Šio etapo<br />
tikslas – gerinti mokinių užsienio <strong>kalbos</strong> įgūdžius. Vėliau (septintoje klasėje) pradedamas <strong>integruotas</strong><br />
gamtos pažinimo, istorijos, visuomenės mokslų <strong>ir</strong> užsienio <strong>kalbos</strong> (prancūzų k.) <strong>mokymas</strong>. Užsienio<br />
<strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> <strong>integruotas</strong> <strong>mokymas</strong> tuo metu buvo siūlomas tik labai gabiems mokiniams. FINKBEINER<br />
<strong>ir</strong> FEHLING (2002, 10-11) pastebi, kad 1969-1973 m. septyniolikoje Vokietijos <strong>ir</strong> Prancūzijos pasienio<br />
gimnazijų dvikalbis ugdymas vyko vokiečių <strong>ir</strong> prancūzų kalbomis <strong>ir</strong> tik septyniose gimnazijose vokiečių <strong>ir</strong><br />
anglų kalbomis.<br />
Būtina pažymėti, kad kurį laiką UKDIM metodo diegimas vyko vangiai. XX a. 9-ame<br />
dešimtmetyje užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> integruoto mokymo <strong>ir</strong> mokymosi idėją atgaivina užsienio <strong>kalbos</strong><br />
specialistų sus<strong>ir</strong>ūpinimas prastėjančiais mokinių užsienio <strong>kalbos</strong> gebėjimais. Kalbininkai atkreipia dėmesį<br />
į tai, kad vienas iš būdų tobulinti užsienio <strong>kalbos</strong> gebėjimus yra atsisakyti pamokų, orientuotų į <strong>kalbos</strong><br />
struktūros įsisavinimą (t.y. gramatikos mokymąsi). Daugiau dėmesio turėtų būti sk<strong>ir</strong>iama <strong>kalbos</strong> turinio<br />
dalykams, svarbu ugdyti gebėjimą suprasti tekstus <strong>ir</strong> vartoti tam tikras sąvokas kontekstuose. Įva<strong>ir</strong>iais<br />
eksperimentais kalbininkai įrodė, kad užsienio <strong>kalbos</strong> turi būti mokomasi kuo ilgesnį laiką. Tačiau<br />
praktinių galimybių ugdymo planuose padidinti užsienio <strong>kalbos</strong> pamokų skaičių nebuvo. Vienas iš būdų<br />
suteikti papildomas galimybes tobulinti užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijas taikyti užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong><br />
integruoto mokymosi metodą. Dvikalbio ugdymo populiarumas išauga <strong>ir</strong> dėl 1990 m. atsivėrusios Europos<br />
Sąjungos vidaus rinkos: padaugėja mokyklų, kuriose dalykų mokomasi užsienio kalba skaičius. 1990 m.<br />
dvikalbio ugdymo projektai paplinta Europos pradinėse, pagrindinėse, vidurinėse mokyklose,<br />
gimnazijose, profesinėse mokyklose. Įva<strong>ir</strong>iose Europos Sąjungos šalyse projektai vyksta sk<strong>ir</strong>tingai<br />
(varijuoja užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> integruoto mokymosi metodu dėstomų dalykų skaičius, mokinių<br />
amžius, kai kuriose šalyse, pvz., Vokietijoje, prieš įvedant integruotą <strong>dalyko</strong> <strong>ir</strong> užsienio <strong>kalbos</strong> mokymąsi<br />
didinamas užsienio <strong>kalbos</strong> pamokų skaičius. Vokietijoje UKDIM vyksta visų tipų mokyklose: iš 31153<br />
10
endro lavinimo mokyklų net 776. Tikslinėmis kalbomis pas<strong>ir</strong>enkamos anglų, prancūzų, italų <strong>ir</strong> ispanų<br />
<strong>kalbos</strong> (STÄNDIGE KONFERENZ DER KULTUSMINISTER, 2006).<br />
Prancūzijoje UKDIM metodas įsitv<strong>ir</strong>tinęs dviejų tipų mokyklose: p<strong>ir</strong>masis tipas – mokyklos,<br />
kuriose mokomasi prancūziškai <strong>ir</strong> užsienio kalba, antrasis tipas – mokyklos, kuriose mokomasi<br />
prancūziškai <strong>ir</strong> viena iš regioninių kalbų (baskų, betonų, katalonų, korsų, vokiečių). 2005 m. duomenimis<br />
32 000 vaikų 700 mokyklose mokomi regioninėmis kalbomis, 50 proc. paskaitų vyksta prancūzų <strong>ir</strong> 50<br />
proc. regiono kalba (GAIGER-JALLET, 2005).<br />
1981 m. Prancūzijoje įkurtos 75 sections internationales tipo mokyklos, kuriose 25 proc. mokinių<br />
sudaro užsieniečiai. UKDIM dėstoma geografija <strong>ir</strong> istorija, kuri Prancūzijoje jungiama į viena bendrą<br />
dalyką histo<strong>ir</strong>e-géo. 3600 section européennes tipo mokyklose UKDIM modelis taikomas nuo 1992 m. 25<br />
Prancūzijos gimnazijose tęsiamas 1960 m. Vokietijos <strong>ir</strong> Prancūzijos sutartimi pradėtas dvikalbio ugdymo<br />
projektas <strong>ir</strong> UKDIM vyksta prancūzų arba vokiečių kalbomis.<br />
Dvikalbio ugdymo projektai Šveicarijoje vyksta tiek darželiuose, tiek mokyklose (UKDIM<br />
<strong>mokymas</strong> vyksta 46 gimnazijose). Šveicarijos ypatumas yra tas, kad UKDIM metodu daugiausia mokomi<br />
labai gabūs mokiniai (LE PAPE RACINE 2006, 18).<br />
Jungtinėje Anglijos <strong>ir</strong> Šiaurės A<strong>ir</strong>ijos karalystėje dar visai neseniai užsienio <strong>kalbos</strong> buvo privaloma<br />
mokytis vidurinėje mokykloje nuo 11 iki 16 metų. Tačiau dabar mokymosi amžius sumažintas iki 14<br />
metų. Šis žingsnis aiškiai parodo, tiek požiūrį į užsienio kalbą, tiek į dalykų mokymą <strong>ir</strong> mokymąsi<br />
užsienio kalba. Dar 1994 m. Notingemo universiteto profesorius DO COYLE (1996, 155-176) savo<br />
straipsnyje „Kalbos <strong>mokymas</strong> Britanijoje“populiarino mintį, kad naujajame nacionaliniame mokymo<br />
plane būtų įtrauktas UKDIM. Tačiau jo rekomendacijas Mokyklų mokymo plano <strong>ir</strong> vertinimo taryba<br />
atmetė <strong>ir</strong> UKDIM į mokymo planą nebuvo įtrauktas. Nenuostabu, kad Jungtinės Karalystės bendro<br />
lavinimo mokyklose (išskyrus Velsą, Škotiją <strong>ir</strong> A<strong>ir</strong>iją) UKDIM <strong>ir</strong> šiandien yra retas reiškinys.<br />
Neoficialiais duomenimis Jungtinėje Karalystėje 50% pradinių mokyklų mokoma užsienio kalbų.<br />
Užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>mokymas</strong> dėl riboto dalykų skaičiaus <strong>integruotas</strong> į raštingumo programą. Iki 2010 m.<br />
planuojama, kad pradinėse mokyklose (7 – 11 metų mokiniai) bus mokoma užsienio <strong>kalbos</strong>. Tačiau tik 45<br />
minutes per savaitę. Pionieriais šioje srityje galime vadinti William Ellis mokyklą Kamdene, kur nuo<br />
devintos klasės mokiniai geografijos mokomi ispanų kalba. Šiuo metu yra mokyklų, kuriose matematika,<br />
informacinės technologijos ar kūno kultūra yra mokomi užsienio kalba. UKIDM įvedamas atsk<strong>ir</strong>ų<br />
mokyklų <strong>ir</strong> mokytojų iniciatyva <strong>ir</strong> dažniausiai tęsiasi tol, kol mokytojos d<strong>ir</strong>ba toje mokykloje. Vieningos <strong>ir</strong><br />
priimtinos metodologijos nėra sukurta. Vidurinėse mokyklose UKDIM daugiausia taikomas mokant<br />
humanitarinių dalykų (istorijos, geografijos) plėtojant egzistuojančius ryšius su mokyklomis-partnerėmis<br />
kitose šalyse (MoBiDic, http://www. Mobidic.org.).<br />
11
2.3. UŽSIENIO KALBOS IR DALYKO INTEGRUOTAS MOKYMAS LIETUVOJE.<br />
Lietuvos Respublikos Seimo 2003 m. liepos 4 d. nutarimu Nr. IX-1700 Valstybinės švietimo strategijos<br />
2003–2012 metų N u o s t a t o s e sustiprinamas užsienio kalbų <strong>mokymas</strong>. Siekiama, kad visi vidurinio<br />
ugdymo (brandos) programą baigę mokiniai galėtų bendrauti dviem užsienio kalbomis. Geras dviejų –<br />
trijų užsienio kalbų mokėjimas tampa natūralia aukštojo išsilavinimo dalimi.<br />
Dvikalbio ugdymo projektas Lietuvoje pradėtas vykdyti 2000-2001 m. Pagrindinis šio projekto<br />
tikslas – gerinti užsienio <strong>kalbos</strong> (anglų, prancūzų <strong>ir</strong> vokiečių) kompetencijas. Projekte dalyvavo 35<br />
mokyklos. Vienas sėkmingiausių projekto galima laikyti Alytaus Dzūkijos vidurinėje mokykloje vykdytą<br />
dvikalbio ugdymo projektą.<br />
3. UŽSIENIO KALBOS IR DALYKO INTEGRUOTO MOKYMOSI FORMOS<br />
WOLFF (2005, 5-8) nurodo tokius kriterijus, pagal kuriuos nustatoma UKDIM forma:<br />
• <strong>dalyko</strong> <strong>ir</strong> <strong>kalbos</strong> santykis;<br />
• užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> gimtosios <strong>kalbos</strong> santykis pamokoje;<br />
• dalykų skaičius <strong>ir</strong> turinys (WOLFF rekomendacija UKDIM metodu mokytis iki 3 dalykų);<br />
• tikslinės grupės amžius (UKDIM <strong>mokymas</strong>is gali prasidėti labai anksti, vaikų darželyje, dažnai<br />
pradedam pradinėje, pagrindinėje mokykloje, o kartais tik gimnazijoje ar net universitete);<br />
• UKDIM trukmė (šis parametras nurodo, kiek laiko trunka UKDIM <strong>mokymas</strong>(-is). Tam tikro<br />
<strong>dalyko</strong> <strong>mokymas</strong>is dažniausiai trunka nuo vienerių iki septynerių metų);<br />
• pasiekimų vertinimas (pvz.: nuo to, ar užsienio kalba bus laikomas privalomas egzaminas labai<br />
dažnai priklauso mokymosi motyvacija <strong>ir</strong> rezultatai);<br />
• šalyje vykdoma <strong>kalbos</strong> politika (daugiakalbystė, <strong>kalbos</strong> politika, pvz.: šalyje yra keletas oficialių<br />
kalbų, šalia oficialios <strong>kalbos</strong> kalbama pripažinta mažumos kalba, šalia oficialios <strong>kalbos</strong> vartojama<br />
nepripažinta mažumos kalba, paribio <strong>kalbos</strong>).<br />
FEHLING (2005, 21) nurodo tokias UKDIM formas: ilgalaikės dvikalbės ugdymo studijų programos,<br />
dvikalbė pamoka/paskaita, dvikalbiai moduliai; dvikalbė pamoka dvikalbėse mokyklose.<br />
WOLFF (2005, 5-8) pateiktus UKDIM mokymosi kriterijus <strong>ir</strong> FEHLING (2005, 21-25) nurodytas mokymosi<br />
formas galima apibendrinti taip:<br />
12
• ilgalaikis tęstinis UKDIM: UKDIM <strong>mokymas</strong>is pradedamas gana anksti, pvz.: penktoje arba<br />
šeštoje klasėje <strong>ir</strong> baigiasi realinėje mokykloje ar gimnazijoje. Vieno <strong>dalyko</strong> (pvz.: biologijos,<br />
istorijos, krašto pažinimo) mokomasi net kelerius metus. Dalykas dėstomas tik užsienio kalba<br />
• trumpalaikis netęstinis UKDIM: <strong>dalyko</strong> UKDIM metodu mokomasi tam tikrą laiką, integruotam<br />
mokymuisi programoje sk<strong>ir</strong>iamas mažesnis valandų skaičius;<br />
• modulinis UKDIM: ši forma ypatinga tuo, kad <strong>dalyko</strong> užsienio kalba mokomasi tam tikrą laiką <strong>ir</strong><br />
tam tikrais etapais: tik dalį pamokos, d<strong>ir</strong>bant grupėmis, organizuojant projektinį darbą<br />
(SEKRETARIAT DER STÄNDIGEN KONFERENZ DER KULTUSMINISTER DER LÄNDER IN DER<br />
BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND 1999, 6). Šios formos privalumas – galimybė UKDIM taikyti<br />
daugeliui dalykų (UZERLI, ISBERNER 2002, 29). Daugiakalbystės požiūriu ši forma įdomi tuo, kad<br />
ją galima taikyti įva<strong>ir</strong>ių dėstomų užsienio kalbų kompetencijų ugdymui (CHRIST 2002, 16,<br />
KRECHEL 1998). Modulinė forma taikoma <strong>ir</strong> tada, kai trūksta pedagoginio personalo, galinčio<br />
specialybės dalykus dėstyti užsienio kalba;<br />
• dvikalbis ugdymas: paplitęs projektas Vokietijoje yra dvikalbiai darželiai. Vaikus nuo trejų metų<br />
prižiūri dvi auklėtojos, kurių viena kalba vokiškai, kita angliškai. Laikomasi principo: vienas<br />
asmuo – viena kalba. Vaikų darželyje pradėtas dvikalbis ugdymas tęsiamas pradinėje mokykloje.<br />
Dvikalbis ugdymas gali būti pradedamas <strong>ir</strong> mokykloje (pvz., vokiečių-italų Wolfsburge, vokiečiųprancūzų<br />
dvikalbis universitetas Fribūre (Šveicarija)). Ši forma taikoma tuo atveju, kai mokiniai,<br />
studentai <strong>ir</strong> mokytojai yra iš prigimties dvikalbiai arba priklauso dvikalbėms bendruomenėms.<br />
Pamokos vyksta dviem kalbomis (CHRIST 2002, 44);<br />
• imersijos forma (ši forma plačiai aprašyta šios metodikos 9 psl.).<br />
3.1. UKDIM TIKSLAI IR METODAI.<br />
Užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> <strong>integruotas</strong> <strong>mokymas</strong> buvo sumanytas kaip mokymosi metodas, jungiantis<br />
<strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> mokymąsi. Akcentuojant užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> integruoto mokymo reikšmę, įva<strong>ir</strong>ių<br />
Europos šalių ugdymo programų ga<strong>ir</strong>ėse bei kituose strateginiuose dokumentuose pabrėžiama tokie<br />
UKDIM teikiami privalumai (EURYDICE, Europos švietimo informacijos tinklas, 2006):<br />
• mokiniai rengiami gyventi daugiatautėje visuomenėje, įgyja geresnes perspektyvas darbo rinkoje<br />
(s ocia liniai-ekonom inia i tikslai);<br />
• mokantis <strong>dalyko</strong> užsienio kalba, ugdoma mokinių tolerancija <strong>ir</strong> pagarba kitai kalbai <strong>ir</strong> kitai kultūrai<br />
(s ocia liniai-k ultūriniai tikslai);<br />
13
• mokiniams suteikiama galimybė lavinti kalbinius įgūdžius, lemiančius sėkmingą bendravimą.<br />
Mokiniai skatinami mokytis kalbų <strong>ir</strong> taikyti žinias realiems tikslams (lingvi stiniai tikslai);<br />
• lavinamos su mokomuoju dalyku susijusios žinios <strong>ir</strong> gebėjimai. Mokiniai skatinami įsisavinti<br />
dalykinę medžiagą naudojant kitokį, naujovišką metodą (pe da gogi niai tiksla i);<br />
Mokslinėje literatūroje pabrėžiamas dvejopas UKDIM metodo tikslas: p<strong>ir</strong>ma, siekiama, kad mokiniai<br />
įgytų reikalingų mokomojo <strong>dalyko</strong> žinių, <strong>ir</strong>, antra, kad lavintų kitos <strong>kalbos</strong>, kuri nėra jų įprastinė mokymo<br />
kalba, gebėjimus. Be <strong>dalyko</strong> <strong>ir</strong> užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijų UKDIM paskaitoje ugdoma labai svarbi<br />
tarpkultūrinės komunikacijos kompetencija.<br />
Nors UKDIM pamokos ar paskaitos tikslai abejonių nekelia, tačiau užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong><br />
kiekybinis <strong>ir</strong> kokybinis santykis, dėstymo metodai ilgą laiką buvo mokslininkų ginčų objektas. Užsienio<br />
<strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> paskaita labai sudėtinga <strong>ir</strong> kompleksiška: ja siekiama ne tik įva<strong>ir</strong>ių tikslų, tokio pobūdžio<br />
paskaitoje kinta tradiciniai <strong>dalyko</strong> <strong>ir</strong> užsienio <strong>kalbos</strong> mokymo <strong>ir</strong> mokymosi metodai, t.y. ieškoma naujų<br />
integruotų formų <strong>ir</strong> metodų. Užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> didaktai nesutarė: UKDIM – tai visų p<strong>ir</strong>ma užsienio<br />
<strong>kalbos</strong> gebėjimų tobulinimas mokantis <strong>dalyko</strong>, t. y. užsienio <strong>kalbos</strong> paskaitos turinys praturtinama tam<br />
tikro <strong>dalyko</strong> turiniu (WODE 1995) ar tai <strong>dalyko</strong> paskaita užsienio kalba, kai užsienio kalba tampa tik<br />
priemone mokytis kito <strong>dalyko</strong> (HALLET 1998).<br />
Ilgą laiką dominavo požiūris, kad užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijos tobulinimas yra vienas iš<br />
pagrindinių dvikalbio ugdymo rezultatų <strong>ir</strong> todėl yra vienas iš pagrindinių UKDIM pamokos <strong>ir</strong> paskaitos<br />
tikslų (HALLET 2003, 47). Šį teiginį patv<strong>ir</strong>tina <strong>ir</strong> jau minėto Kanados dvikalbio ugdymo modelio<br />
(immersion) ats<strong>ir</strong>adimo priežastis – silpnos mokinių prancūzų <strong>kalbos</strong> žinios <strong>ir</strong> gebėjimai. Kita vertus, tas<br />
pats Kanados imersijos modelis atskleidė, kad UKDIM metodai gerokai sk<strong>ir</strong>iasi nuo tradicinės užsienio<br />
<strong>kalbos</strong> pamokos. UKDIM pamoka grindžiama integruotu turiniu, kuris apima ne tik užsienio <strong>kalbos</strong><br />
mokymo sritį, bet <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> mokymąsi. Dėl šios priežasties užsienio kalba tampa priemone, padedančia<br />
suvokti tam tikro <strong>dalyko</strong> turinį <strong>ir</strong> perteikti atitinkamą informaciją. Dalyko turinio <strong>mokymas</strong>is sukuria<br />
realius kontekstus <strong>ir</strong> komunikacines situacijas, kurioms suvokti būtinos visiškai kitokios užsienio <strong>kalbos</strong><br />
kompetencijos. Kalbininkai sutaria, kad UKDIM pamokoje ar paskaitoje užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencija<br />
turi būti ugdoma tiek, kad mokiniai ar studentai gebėtų suprasti <strong>ir</strong> perteikti tokių dalykų kaip ekonomika,<br />
kultūra, politika <strong>ir</strong> gamtos mokslų dalykų turinį (SEKRETARIAT DER STÄNDIGEN KONFERENZ DER<br />
KUTURMINISTER DER LÄNDER IN DER BUNDESREPUBLIK 1999, 7). Pagrindinis gebėjimas, kuris turėtų būti<br />
ugdomas – gebėjimas suvokti, bendrauti, vadovaujantis principu „kalbėti, bet nebūtinai taisyklingai“<br />
(fluency before accurancy). Todėl tokioje paskaitoje atsisakoma tradicinei užsienio <strong>kalbos</strong> paskaitai<br />
būdingų dalių: gramatikos <strong>ir</strong> sintaksinių struktūrų mokymosi (WODE 1995). Tačiau teisus yra <strong>ir</strong> VOLLMER<br />
14
(2000, 60), teigiantis, kad <strong>kalbos</strong> įgūdžių tobulinimas turi vykti tikslingai <strong>ir</strong> kryptingai, nes geras užsienio<br />
<strong>kalbos</strong> mokėjimas yra būtina sąlyga <strong>dalyko</strong> turiniui įsisavinti. Dalyko turinys, jo apimtis <strong>ir</strong> sudėtingumas,<br />
pasak FINKBEINER, FEHLING (2002, 16) UKDIM pamokoje ar paskaitoje neturėtų sk<strong>ir</strong>tis nuo įprasto<br />
ugdymo plano, dalykas turi būti dėstomas laikantis tam tikros srities dalykui būdingų didaktinių<br />
reikalavimų. Pat<strong>ir</strong>tis rodo, kad UKDIM paskaitoje laikytis tu pačių reikalavimų nėra taip lengva. Dėl<br />
sk<strong>ir</strong>tingo <strong>kalbos</strong> mokėjimo lygio, sudėtingas <strong>dalyko</strong> turinys prieinamas ne visiems mokiniams ar<br />
studentams.<br />
Tokiu atveju, kai užsienio <strong>kalbos</strong> žinios nėra pakankamai geros, siūlomos dvi galimybės:<br />
sudėtingesnio turinio dalykas dėstomas gimtąją kalba, sudėtingesni terminai aiškinami gimtąja kalba arba<br />
<strong>dalyko</strong> turinys supaprastinamas iki mokinių ar studentų užsienio <strong>kalbos</strong> mokėjimo lygio. P<strong>ir</strong>muoju atveju,<br />
kenčia užsienio kalba, antruoju − <strong>dalyko</strong> dėstymas. Siekiant išlaikyti pusiausvyrą, siūloma taikyti taisyklę<br />
„užsienio kalba tiek, kiek įmanoma, gimtąją kalba tiek, kiek būtina“.<br />
Apibendrinti <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> santykį galima taip: UKDIM metodu siekiama plėtoti tiek<br />
mokomojo <strong>dalyko</strong>, tiek užsienio <strong>kalbos</strong>, kuria šio <strong>dalyko</strong> mokoma, žinias, dalyką <strong>ir</strong> kalbą laikant vienodai<br />
svarbiais. Be to, šiam dvejopam tikslui pasiekti taikomas mokymo metodas yra ypatingas tuo, kad <strong>dalyko</strong><br />
nėra mokoma tiesiog užsienio kalba – jo mokoma kartu su užsienio kalba <strong>ir</strong> pasitelkiant užsienio kalbą.<br />
Vienas žinomiausių Europos dvikalbio ugdymo didaktų (WOLFF 2005, 6) teigia, kad kalba yra ne tik<br />
paskaitos metodas, bet <strong>ir</strong> turinys. Todėl šalia užsienio <strong>kalbos</strong> vartojama <strong>ir</strong> gimtoji kalba kaip priemonė<br />
mokytis užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> geriau suprasti turinį. Tokiu atveju pamoka iš esmės atitinka pagrindinį<br />
dvikalbystės tikslą – gerai išmokti dviejų kalbų. Vadinasi, UKDIM reikalingas kaip <strong>integruotas</strong> mokymo<br />
<strong>ir</strong> mokymosi metodas, kurį taikantys mokytojai turėtų būti ypač atidūs ne tik kalbų mokymo būdams, bet<br />
<strong>ir</strong> visam ugdymo procesui (EURYDICE, Europos švietimo informacijos tinklas“, 2006).<br />
Ne mažiau svarbus UKDIM tikslas yra tarpkultūrinės kompetencijos ugdymas. Tarpkultūrinė<br />
komunikacija – kompleksiškas <strong>ir</strong> tarpdisciplininis mokslas. Kadangi <strong>dalyko</strong> mokomasi užsienio kalba,<br />
besimokantieji per užsienio kalbą susiduria su kita kultūra. Mokydamiesi <strong>dalyko</strong> užsienio kalba, mokiniai<br />
ar studentai turėtų ugdyti toleranciją kitoms kultūroms, gebėjimą kovoti su išankstinėmis nuostatomis,<br />
stereotipais (CHRIST 2000, 56 ).<br />
Apibendrinant šias citatas galima išsk<strong>ir</strong>ti pagrindinius UKDIM principus:<br />
• Turinys – žinių, įgūdžių, suvokimo vystymas, susijęs su tam tikrais dalykais mokymo plane.<br />
• Bendravimas – naudoti kalbą mokantis <strong>ir</strong> mokytis naudoti kalbą.<br />
• Pažinimas – mąstymo įgūdžių vystymas, kas sujungia sąvokų (abstrakčių <strong>ir</strong> konkrečių) formavimą,<br />
suvokimą <strong>ir</strong> kalbą.<br />
15
• Kultūra – alternatyvių perspektyvų demonstravimas<br />
3.2. UKDIM STRUKTŪRA.<br />
3.2.1. UKDIM DALYKAI IR DALYKŲ SKAIČIUS.<br />
Dalykų, kurių mokoma <strong>ir</strong> mokomasi UKDIM metodu, sritys bei skaičiai, Europos mokyklose apibrėžiami<br />
šių šalių nacionaliniuose ugdymo planuose. Dalykų skaičius <strong>ir</strong> turinys dažniausiai nustatomas labai<br />
individualiai atsižvelgiant į mokinių poreikius bei mokyklos galimybes (pvz., dvikalbių pedagogų<br />
skaičius). Todėl daugumoje Europos šalių dalykų skaičius, kurių mokoma UKDIM metodu, sk<strong>ir</strong>iasi net<br />
šalies atsk<strong>ir</strong>ų regionų mokyklose. Kiek <strong>ir</strong> kokių dalykų mokytis UKDIM metodu lemia įva<strong>ir</strong>ūs kriterijai:<br />
• mokymo įstaigos pas<strong>ir</strong>inktas UKDIM metodas: užsienio kalba gali būti mokoma <strong>ir</strong> mokomasi visų<br />
dalykų arba tik kai kurių;<br />
• mokinių amžius (pvz., pradinių klasių kūrybiniai, sporto arba aplinkos pažinimo užsiėmimai<br />
UKDIM tiksline kalba dažniausiai vyksta Belgijos vokiečių bendruomenėje <strong>ir</strong> Estijos rusų tautinės<br />
mažumos mokyklose. Belgijos vokiečių bendruomenėje mokyklos vadovybė arba mokyklą<br />
valdanti institucija priima sprendimą, vieno ar kelių minėtų dalykų reikėtų mokyti UKDIM<br />
metodu. Padėtis Estijoje yra neįprasta tuo, kad čia kalbama apie rusų tautinės mažumos mokyklas,<br />
kuriose vartojama UKDIM tikslinė kalba yra estų kalba. Keliose Jungtinės Karalystės (Anglijos)<br />
pradinėse mokyklose UKDIM metodo taikymas ribojamas vienintelio pačios mokyklos pasiūlyto<br />
ugdymo programos <strong>dalyko</strong> pamokomis;<br />
• <strong>dalyko</strong> sritis <strong>ir</strong> sudėtingumas, pvz., bendra visoms Europos mokykloms yra tai, kad labiausiai<br />
UKDIM paklūstantys yra humanitarinių <strong>ir</strong> socialinių mokslų dalykai, pamažu įtraukiami gamtos <strong>ir</strong><br />
tikslieji mokslai. Europos švietimo informacijos tinkle EURYDICE (2006) nurodoma, kad tokia<br />
situacija yra susiklosčiusi dvylikoje Europos šalių, pvz., 2002-2005 m. duomenimis Vokietijoje<br />
UKDIM metodu geografijos <strong>ir</strong> istorijos buvo mokomasi 92 iš 5065 profesinių mokyklų. Šešiose<br />
ES valstybėse: Latvijoje, Maltoje, Nyderlanduose, Suomijoje, Švedijoje <strong>ir</strong> Bulgarijoje UKDIM<br />
metodu taip pat linkstama vesti menų <strong>ir</strong> kūno kultūros pamokas. Maltoje, kur nuo pradinių klasių<br />
visose mokyklose <strong>mokymas</strong> vyksta dviem kalbomis (anglų <strong>ir</strong> maltiečių), UKDIM tiksline kalba<br />
(anglų) dažniausiai vedamos gamtos bei tiksliųjų mokslų dalykų pamokos. Taigi apsisprendimas<br />
vieną ar kitą dalyką dėstyti UKDIM metodu dažnai priklauso nuo <strong>dalyko</strong> turinio sudėtingumo.<br />
Pasak LAMFUSS-SCHENK, WOLFF (1999, 3), dalykiškumo <strong>ir</strong> terminologijos prasme yra daug<br />
sudėtingiau atklikti, aprašyti <strong>ir</strong> paaiškinti eksperimentą užsienio kalba nei istorijos pamokoje.<br />
16
Bendras Europos mokymo įstaigose susiklosčiusias tendencijas puikiai atspindi 2001-2006 m. Lietuvos<br />
Alytaus Dzūkijos mokykloje vykdytas „Užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> dalykų integruoto mokymo“ projektas. UKDIM<br />
kalba pas<strong>ir</strong>enkama prancūzų kalba <strong>ir</strong> projektas vykdomas trijuose kocentruose: pradinio ugdymo (3-4<br />
klasės), pagrindinio <strong>ir</strong> vidurinio ugdymo (9-12 klasės). Pradinėse klasėse vyko ankstyvasis prancūzų<br />
<strong>kalbos</strong> ugdymas, o UKDIM metodu mokoma dviejų dalykų muzikos <strong>ir</strong> kūno kultūros. 9-oje klasėje<br />
vykdoma prancūzų <strong>kalbos</strong> kalbinio parengimo programa. 10-oje, 11-oje <strong>ir</strong> 12-oje klasėse prancūzų kalba<br />
mokoma istorijos, geografijos, muzikos <strong>ir</strong> kūno kultūros (pvz., vienas iš mokytojų – istorijos specialistas<br />
iš Prancūzijos). Pasak projekto koordinatorės SUŠINSKIENĖS, dalykai (istorija, geografija, muzika, kūno<br />
kultūra) dėstomi pagal bendrąsias programas. Derinant su mokytojais buvo atrinktos temos, kurios<br />
daugiau siejasi su Europos, Prancūzijos (istorija, geografija), moduliai orientuoti į Europos Sąjungos<br />
temas(SUŠINSKIENĖ http://www.dzukija.alytus.lm.lt/pranc__<strong>ir</strong>_dalyku_integr.htm).<br />
Daugelio Europos šalių ugdymo programos paprastai rekomenduoja pas<strong>ir</strong>inkti vieną arba kelis<br />
dalykus, kurių bus mokoma UKDIM. Dalykų skaičių iki trijų rekomenduoja <strong>ir</strong> šio metodo specialistas<br />
WOLLF.<br />
Yra <strong>ir</strong> kitų priežasčių, kodėl <strong>integruotas</strong> užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> <strong>mokymas</strong> <strong>ir</strong> <strong>mokymas</strong>is negali<br />
apimti visų dėstomų dalykų, o tik dalį jų. Daugelyje šalių valstybinės šalies <strong>kalbos</strong> statusas reikalauja, kad<br />
nebūtų pažeista gimtąja kalba <strong>ir</strong> užsienio kalba dėstomų dalykų pusiausvyra (pvz., Kanadoje yra mokyklų,<br />
kurių programose numatyta, kad visi dalykai būtų dėstomi užsienio kalba).<br />
3.2.2. UKDIM UŽSIENIO KALBA.<br />
Rekomenduojama, kad UKDIM vyktų įva<strong>ir</strong>iomis kalbomis (pvz., anglų, vokiečių, prancūzų, ispanų). Ne<br />
išimtis, kad UKDIM gali vykti <strong>ir</strong> Rytų Europos arba Azijos kalbomis. Kaip nurodo LAMSFUß-SCHENK,<br />
WOLFF (1999, 1) Vokietijoje UKDIM dažniausiai vyksta anglų <strong>ir</strong> prancūzų kalbomis. Prancūzijoje, kaip<br />
jau minėta, sk<strong>ir</strong>iami du UKDIM modeliai. Net 700 Prancūzijos mokyklų dominuoja nacionalinės <strong>ir</strong><br />
regioninės <strong>kalbos</strong> modelis. Kitos mokyklos pas<strong>ir</strong>inkusios prancūzų <strong>ir</strong> kitos užsienio <strong>kalbos</strong> duetą. 2004 m.<br />
duomenimis 100 000 jaunuolių Prancūzijoje mokėsi anglų, 30 000 vokiečių, 22 000 ispanų, 8 000 italų <strong>ir</strong><br />
500 kinų <strong>kalbos</strong>. Kaip nurodo LE PAPE RACINE (2006, 19), regioninių kalbų <strong>mokymas</strong>is populiarus<br />
Belgijoje, Ispanijoje, Liuksemburge, Šveicarijoje.<br />
3.2.3. UKDIM TIKSLINĖ GRUPĖ.<br />
17
Šalyse, kuriose užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> <strong>integruotas</strong> <strong>mokymas</strong> yra įtrauktas į bendrojo ugdymo sistemą,<br />
šiuo metodu paprastai leidžiama mokytis visiems norintiems. Kai kurios Europos šalys norinčiųjų mokytis<br />
UKDIM skaičių riboja <strong>ir</strong> vykdo specialią atranką bei išankstinį žinių patikrinimą (egzaminai raštu arba<br />
žodžiu, pokalbiai ar kt.). Tikrinimo tikslas – nustatyti, kurie mokiniai gerai išmano atitinkamą mokomąjį<br />
dalyką arba UKDIM kalbą, kuri bus vartojama pamokose.<br />
Europos švietimo informacijos tinkle EURYDICE (2006) nurodoma, kad atrankos procedūros <strong>ir</strong><br />
kriterijai įva<strong>ir</strong>iose Europos šalyse yra labai sk<strong>ir</strong>tingi. Pavyzdžiui, Čekijos, Slovakijos <strong>ir</strong> Bulgarijos<br />
mokyklose pageidaujantys mokytis užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> integruotu mokymo metodu mokiniai<br />
privalo išlaikyti egzaminus, kurių tikslas – patikrinti mokinių bazines žinias (ypač tokių dalykų kaip<br />
gimtoji kalba <strong>ir</strong> matematika). Slovakijoje <strong>ir</strong> Bulgarijoje laikomas ne tik stojamasis egzaminas, bet<br />
įvertinami iki šiol pasiekti mokinių gebėjimai. Slovakijoje egzaminu įvertinami mokinių intelektiniai<br />
gebėjimai, o Bulgarijoje – gimtosios <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> matematikos žinios. Prancūzijoje <strong>ir</strong> Rumunijoje pagrindinis<br />
laikomų egzaminų tikslas – patikrinti kandidatų užsienio <strong>kalbos</strong>, kuria integruotai bus dėstomas dalykas,<br />
žinias. Vengrijoje, Nyderlanduose <strong>ir</strong> Lenkijoje, vertinant mokinius, atsižvelgiama tiek į jų bendrojo<br />
pobūdžio žinias, tiek į gerą <strong>kalbos</strong> mokėjimą. Nyderlanduose yra labai daug norinčiųjų mokytis UKDIM<br />
būdu yra daug, todėl beveik visos mokyklos yra nustačiusios tokių mokinių atrankos procedūras. Vykdant<br />
šią atranką labiausiai atsižvelgiama į mokinių pažangumą pradinėje mokykloje, pradinės mokyklos<br />
baigiamojo testo, kuris laikomas daugelyje mokyklų, rezultatus. Ne mažiau svarbi yra <strong>ir</strong> mokinio<br />
motyvacija.<br />
3.2.4. UKDIM PEDAGOGINIS PERSONALAS.<br />
Norint taikyti užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> integruotą mokymą, reikia, kad už jį atsakingi pedagogai sugebėtų<br />
vieno ar daugiau ugdymo programos dalykų mokyti kita negu įprasta mokymo kalba <strong>ir</strong> taip mokyti pačios<br />
<strong>kalbos</strong>. Užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> integruoto mokymo metodu d<strong>ir</strong>bantys pedagogai vienu atveju yra vieno<br />
arba kelių ne <strong>kalbos</strong> dalykų specialistai, kitu atveju jų specializacija apima dvi (<strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> ne <strong>kalbos</strong><br />
<strong>dalyko</strong>) sritis. Šis reikalavimas turėtų būti taikomas visiems UKDIM metodu d<strong>ir</strong>bantiems mokytojams,<br />
kurie privalo būti dviejų sričių specialistai. Tokiems pedagogams yra privalomi diplomai ar sertifikatai,<br />
įrodantys turimas <strong>dalyko</strong> arba <strong>kalbos</strong> kompetencijas bei UKDIM metodų įsisavinimą.<br />
Dauguma UKDIM metodu d<strong>ir</strong>bančių pedagogų yra dalykininkai-nekalbininkai. Dėl šios priežasties<br />
teisę <strong>ir</strong> kvalifikaciją d<strong>ir</strong>bti UKDIM metodu įrodantys dokumentai, kurių reikalaujama kai kuriose Europos<br />
šalyse, yra susiję su antrąja UKDIM reikalingos kompetencijos sritimi – užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencija.<br />
Pavyzdžiui, Austrijoje, Norvegijoje <strong>ir</strong> Vokietijoje integruotai mokyti užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> gali tie<br />
18
pedagogai, kurie profesinių studijų metu paprastai yra mokęsi dviejų dalykų. Idealus atvejis, jeigu tie du<br />
dalykai – ne <strong>kalbos</strong> dalykas <strong>ir</strong> užsienio kalba.<br />
Europos švietimo informacijos tinkle EURYDICE (2006) nurodoma, kad dviguba, UKDIM reikalavimus<br />
atitinkanti pedagoginio kvalifikacija, Europos šalyse yra daugiau išimtis nei taisyklė. Tam yra keletas<br />
priežasčių: UKDIM daugelyje šalių yra taikomas palyginti neseniai, pvz., Italijoje, Lietuvoje <strong>ir</strong> Jungtinėje<br />
Karalystėje (Anglijoje). Šiuo metodu d<strong>ir</strong>bti pas<strong>ir</strong>engusių specialistų trūksta. Specialios studijų programos<br />
aukštosiose mokyklose ats<strong>ir</strong>ado palyginti neseniai. Todėl iki šiol daugelyje šalių iš mokytojų papildomas<br />
kvalifikacijas patv<strong>ir</strong>tinančių dokumentų pateikti nereikalaujama. Specialių kvalifikacijas įrodančių<br />
dokumentų nereikalaujama <strong>ir</strong> tose šalyse, kur ši mokymo rūšis labai paplitusi (pvz., A<strong>ir</strong>ija <strong>ir</strong> Jungtinė<br />
Karalystė (Velsas)) ar net įprasta (Malta <strong>ir</strong> Liuksemburgas). Problemų dėl specialistų neturi <strong>ir</strong> šalys,<br />
kuriose įteisinta daugiakalbystė (pvz., Šveicarija, Belgija). Tokiose šalyse d<strong>ir</strong>bantys pedagogai paprastai<br />
gerai moka dvi kalbas, t.y. regioninę ar mažumos kalbą, kuri yra jų gimtoji kalba, <strong>ir</strong> kitą kalbą, kuri yra<br />
valstybinė kalba arba viena iš kelių valstybinių kalbų. Specialistų stygius ats<strong>ir</strong>anda augant mokinių<br />
skaičiui, pavzydžiui kaip tai atsitiko Kanadoje.<br />
Nepaisant labai sk<strong>ir</strong>tingos Europos šalių pat<strong>ir</strong>ties reikalavimai UKDIM metodu d<strong>ir</strong>bantiems<br />
pedagogams nuolat griežtėja. Nuo 2003 m. gruodžio mėn. Prancūzijoje įsigaliojo nauji kvalifikaciją<br />
patv<strong>ir</strong>tinantys dokumentai, reikalingi, jei mokytojas nori „mokyti ne <strong>kalbos</strong> <strong>dalyko</strong> užsienio kalba“. Kol<br />
kas sections europeennes (europinėse klasėse) ar netgi sections internationales (tarptautinėse klasėse)<br />
d<strong>ir</strong>bantys mokytojai tokių įrodymų pateikti neprivalo. Tačiau panašu, kad ateityje įsidarbinant tokie<br />
dokumentai turi lemiamos reikšmės.<br />
Kaip nurodo LE PAPE RACINE (2006, 19), Europoje net 10 valstybių turi galimybes suteikti<br />
kvalifikaciją, būtiną d<strong>ir</strong>bti UKDIM. Labiausiai pažengusios šalys šioje srityje – Vokietija <strong>ir</strong> Prancūzija.<br />
Kai kuriose Vokietijos žemėse buvo nustatytos specialios papildomos vadinamojo dvikalbio mokymo, kai<br />
kartu mokoma <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> kito ugdymo programos <strong>dalyko</strong>, kvalifikacijos. Studentai gali įgyti šias<br />
kvalifikacijas studijuodami, įgiję p<strong>ir</strong>mąją mokytojo kvalifikaciją arba atlikdami praktiką. Specialias<br />
studijų programas studentams siūlo Berlyno, Bremeno, Dortmundo, Freiburgo, Kaselio, Kylio, Kiolno,<br />
Mainco, Saarbriukeno, Vupertalio universitetai. Jungtinėje Karalystėje (Šiaurės A<strong>ir</strong>ijoje) taip pat galima<br />
gauti dvikalbio mokymo <strong>ir</strong> mokymo pagal imersijos programą pradinėse klasėse sertifikatą.<br />
Europos švietimo informacijos tinkle EURYDICE (2006) aprašoma <strong>ir</strong> Lenkijos pat<strong>ir</strong>tis. Pagal naujas<br />
2004 m. Lenkijos mokytojų rengimo standartų taisykles, visi baigę studijas mokytojai turėtų mokėti<br />
užsienio kalbą. Kalbos mokėjimo lygis turi atitikti bent B2 ar B2+ lygmenį pagal Europos Tarybos<br />
Bendruosius Europos kalbų metmenis. Be to, mokytojai privalo įgyti antro <strong>dalyko</strong> specializaciją. Jeigu jie<br />
pas<strong>ir</strong>enka d<strong>ir</strong>bti UKDIM, tuomet jų <strong>kalbos</strong> žinios turi atitikti Bendruosiuose Europos kalbų metmenyse<br />
19
nurodytą <strong>kalbos</strong> mokėjimo C2 lygmenį. Vengrijoje reikalaujama pateikti abi šias specializacijos sritis<br />
patv<strong>ir</strong>tinančius dokumentus. LE PAPE RACINE (2006, 18) aprašo, kad Budapešto <strong>ir</strong> Pecso universitetai siūlo<br />
4 semestrų specialią studijų programą, iki šiol parengta 200 mokytojų. 25 mokytojai UKDIM metodu<br />
pas<strong>ir</strong>engę dėstyti matematiką, fiziką, informatiką, istoriją <strong>ir</strong> geografiją.<br />
Lietuvoje šiuo metu vyksta eksperimentinio pobūdžio UKDIM projektai. Įvertinus bandomojo<br />
etapo rezultatus, planuojama nustatyti tam tikrus kvalifikacinius reikalavimus pedagoginiam personalui.<br />
Pedagoginio personalo trūkumas yra pati didžiausia UKDIM metodo taikymo kliūtis. Kol<br />
specialistų trūksta, šiuo metodu dažniausiai d<strong>ir</strong>ba <strong>dalyko</strong> mokytojai, gerai mokantys užsienio kalbą<br />
(užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijas jie dažniausiai įgyja stažuočių užsienyje metu). Rečiau UKDIM metodu<br />
d<strong>ir</strong>ba užsienio kalbų mokytojai arba pagal įva<strong>ir</strong>ia mainų programas atvykę užsieniečiai. Ieškodamos<br />
išeities mokyklos įsteigia papildomą užsienio <strong>kalbos</strong> asistento pareigybę. Užsienio <strong>kalbos</strong> asistento<br />
pareiga – padėti parengti <strong>dalyko</strong> mežiagą užsienio kalba. Kai kurios mokyklos pasitelkia užsienio <strong>kalbos</strong><br />
asistentus, kad paruoštų tinkamą, nepasenusią <strong>dalyko</strong> medžiagą.<br />
3.2.5. UKDIM MOKOMOJI MEDŽIAGA.<br />
Kaip pažymi daugelis UKDIM metodą aprašiusiųjų autorių, viena iš pagrindinių šios metodo problemų –<br />
specialiai parengtos mokomosios <strong>ir</strong> metodinės medžiagos stygius. LE PAPE RACINE (2006, 19),<br />
FINKBEINER (2002, 17) pažymi, kad mokomąją medžiagą dažniausiai rengia patys mokytojai, šių<br />
priemonių rengimą skatina pedagogikos centrai ar kvalifikacijos kėlimo institutai.<br />
Mažą susidomėjimą šiomis metodinėmis priemonėmis rodo <strong>ir</strong> leidyklos, kurioms dėl specifinio <strong>ir</strong><br />
riboto skaitytojų skaičiaus leidyba neapsimoka. Neturėdami kitos išeities mokytojai dažniausiai naudoja<br />
kitoje šalyje išleistus vadovėlius, adaptuoja juose esančią medžiagą <strong>ir</strong> užduotis.<br />
3.2.6. UKDIM PASIEKIMŲ VERTINIMAS.<br />
UKDIM pasiekimų vertinimas yra vienas iš sudėtingiausių šio metodo dalių. UKDIM metodikose<br />
(FEHLING 2005, FINKBEINER 2002, WOLLF 2005 ) nurodoma, kad vertinant mokinių pasiekimus turi būti<br />
vertinamos <strong>dalyko</strong> žinios. Kadangi visa pamokų medžiaga pateikiama užsienio kalba, UKDIM rezultatų<br />
vertinimas taip pat turėtų būti atliekamas užsienio kalba. Juo siekiama patikrinti žinias, kurias įgijo<br />
UKDIM metodu besimokantys mokiniai. Nors užsienio <strong>kalbos</strong> žinios neturėtų būti vertinamos, mokytojui<br />
rekomenduojama atkreipti dėmesį į dalykinio pobūdžio užsienio <strong>kalbos</strong> klaidas.<br />
20
UKDIM vertinimo specialistas ERNST siūlo vertinti <strong>dalyko</strong> turinį <strong>ir</strong> dalykinės užsienio <strong>kalbos</strong><br />
žinias, t.y. gebėjimą vartoti <strong>dalyko</strong> terminus užsienio kalba. Dalykinės užsienio <strong>kalbos</strong> klaidos – tai<br />
netinkamas <strong>dalyko</strong> terminų, žodžių, frazių <strong>ir</strong> jų reikšmių parinkimas bei vartojimas. Į jas, vertinant dalyką,<br />
būtina atsižvelgti. Tačiau, jeigu mokinys padarė rašybos <strong>ir</strong> gramatikos klaidų, pagal UKDIM metodiką<br />
tokios klaidos neturėtų būti vertinamos (ERNST 1995, 258-264).<br />
Europos švietimo informacijos tinkle EURYDICE (2006) kai kuriose Europos Sąjungos šalyse (pvz.,<br />
A<strong>ir</strong>ijoje, Austrijoje, Vengrijoje) vertinimas atliekamas gimtąja kalba, t. y. mokiniai gali patys nuspręsti, ar<br />
egzaminą laikys UKDIM tiksline kalba, ar ta kalba, kuria mokykloje mokoma bendrųjų ugdymo<br />
programos dalykų. Visose kitose šalyse, kuriose galima integruotai mokytis užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong>, joks<br />
specialus vertinimas netaikomas. Mokinio įgytos ugdymo programos turinio žinios vertinamos tik<br />
įprastine ugdymo programos dalykų mokymo kalba. Nepaisant to, daugumoje Nyderlandų mokyklų<br />
mokiniams suteikiama galimybė laikyti papildomą egzaminą anglų kalba, kad šie galėtų atskleisti savo<br />
anglų <strong>kalbos</strong> žinias.<br />
UKDIM metodu besimokančių mokinių pasiekimai oficialiai patv<strong>ir</strong>tinami suteikiant specialų<br />
pažymėjimą. Pavyzdžiui, Vokietijoje žemesniąsias vidurinės mokyklos klases bei vidurinę mokyklą<br />
baigusiems mokiniams įteikiamas specialus pažymėjimas, įrodantis, kad jie mokėsi dvikalbiuose mokyklų<br />
skyriuose arba klasėse. Pažymėjime taip pat nurodomos UKDIM užsienio <strong>kalbos</strong> bei dalykai, kurių<br />
mokytąsi UKDIM metodu, <strong>ir</strong> šių dalykų mokymosi laikotarpis.<br />
Kai kurios šalys yra pas<strong>ir</strong>ašiusios dvišalius susitarimus, kad mokiniai, kurių mokyklos baigimo<br />
pažymėjime yra patv<strong>ir</strong>tintas UKDIM, galės tęsti mokslus užsienio šalių aukštosiose mokyklose partnerėse.<br />
Pavyzdžiui, Bulgarijoje, Čekijoje, Lenkijoje, Vokietijoje, Vengrijoje dvikalbę vidurinę mokyklą<br />
baigusiems mokiniams, stojantiems į užsienio šalių universitetus, išimties tvarka leidžiama nelaikyti<br />
atitinkamos šalies <strong>kalbos</strong> testo. Rumunijoje, kai mokiniai laiko egzaminus (išskyrus kalbų <strong>ir</strong> literatūros<br />
dalykų) užsienio kalba, šis faktas įrašomas į vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimus. Vengrijoje bent<br />
du egzaminus UKDIM tiksline kalba išlaikiusiems mokiniams suteikiamas dvikalbystės pažymėjimas<br />
(EURYDICE, Europos švietimo informacijos tinklas, 2006).<br />
Viena iš 2004−2006 m. Lietuvoje vykdyto „Dvikalbio ugdymo“ projekto mokyklų – Alytaus<br />
Dzūkijos vidurinė mokykla – pasibaigus projektui išdavė tokius pažymėjimus: 1. Atestato priede įrašė:<br />
projektas „Istorija <strong>ir</strong> geografija prancūzų kalba“ 140 val. 2. Lietuvos Respublikos Švietimo <strong>ir</strong> mokslo<br />
ministerija kartu su Prancūzų kultūros centru įteikė sertifikatą apie mokinių dalyvavimą projekte.<br />
Mokiniams taip pat sudaryta galimybė laikyti tarptautinį <strong>kalbos</strong> mokėjimo egzaminą <strong>ir</strong> gauti diplomą<br />
DALF (http://www.dzukija.alytus.lm.lt/pranc__<strong>ir</strong>_dalyku_integr.htm).<br />
21
Vertindami mokinius, pedagogai dažnai turi spręsti dilemą: nepatenkinamų mokinių pasiekimų<br />
priežastis – nepakankamos <strong>dalyko</strong> žinios ar užsienio <strong>kalbos</strong> žinios. Iškilus tokioms dvejonėms<br />
rekomenduojama perlaikyti egzaminą gimtąja kalba <strong>ir</strong> taip patikrinti <strong>dalyko</strong> žinias.<br />
Nepaisant visų sunkumų UKDIM praktika rodo, kad net <strong>ir</strong> silpnesnių mokinių rezultatai yra tokie, kurių<br />
jie pasiektų, jeigu dalykas būtų dėstomas lietuvių kalba.<br />
4. UŽSIENIO KALBOS IR DALYKO INTEGRUOTAS MOKYMAS LIETUVOS AUKŠTOSIOSE<br />
MOKYKLOSE IR ŠIAULIŲ UNIVERSITETE.<br />
Strateginiuose Lietuvos švietimo dokumentuose (KALBŲ MOKYMO POLITIKOS APRAŠE (2004-2006 m.),<br />
DVIKALBIS UGDYMAS LIETUVOJE; PRIELAIDOS, SIEKIAI IR GALIMYBĖS) apie užsienio kalbų mokymo<br />
politiką universitetuose užsimenama labai santūriai. KALBŲ MOKYMOSI POLITIKOS APRAŠE (2004-2006 m.)<br />
teigiama, kad aukštosiose mokyklose vieną arba dvi kalbas pas<strong>ir</strong>enkančių studentų skaičius yra labai<br />
didelis, o tai rodo ilgalaikį susidomėjimą <strong>ir</strong> motyvaciją, nes ne visų specialybių užsienio kalbų programose<br />
reikalaujama mokytis užsienio <strong>kalbos</strong>. Populiariausia iš ES yra anglų kalba, antroje vietoje studentai<br />
renkasi vokiečių kalbą (KALBŲ MOKYMOSI POLITIKOS APRAŠAS 2006, psl. 23-24). Šiaulių universiteto<br />
pat<strong>ir</strong>tis rodo, kad pastaraisiais metais populiarėja ispanų kalba.<br />
ŽADEIKAITĖS pranešime KALBŲ MOKYMASI IR KALBŲ ĮVAIROVĖ (2007-01-22) atkreiptas dėmesys į<br />
tai, kad būtina formuoti kalbų mokymosi politiką universitetuose. Šiame pranešime pažymima, kad<br />
dėstytojai <strong>ir</strong> studentai turėtų mokytis daugiau kalbų nei bendrojo lavinimo mokykloje. Visi studentai<br />
turėtų bent vieną semestrą mokytis užsienyje užsienio kalba, o magistrantai – bent metus. Užsienio kalbų<br />
<strong>mokymas</strong>/is pabrėžiamas <strong>ir</strong> „Švietimo ga<strong>ir</strong>ių“ ugdymo turinyje (2002-2012 m., projektas, 149 psl.).<br />
Ga<strong>ir</strong>ėse teigiama, kad „geras dviejų-trijų užsienio kalbų mokėjimas tampa privaloma aukštojo išsilavinimo<br />
dalimi.“ Lietuvos strateginiuose dokumentuose gana santūriai užsimenama apie UKDIM taikymo<br />
galimybes Lietuvos aukštosiose mokyklose. SKRIPKIENĖS pranešime DVIKALBIS UGDYMAS LIETUVOJE;<br />
PRIELAIDOS, SIEKIAI IR GALIMYBĖS pastebima, kad „dvikalbis <strong>mokymas</strong> gali būti <strong>ir</strong> yra taikomas įva<strong>ir</strong>iomis<br />
formomis labai įva<strong>ir</strong>iose ugdymo įstaigose: nuo ikimokyklinio ugdymo įstaigų iki universitetų“. Tačiau<br />
pastaruoju metu Lietuvoje pas<strong>ir</strong>odžiusios metodinės priemonės „Integruotas <strong>dalyko</strong> <strong>ir</strong> užsienio <strong>kalbos</strong><br />
<strong>mokymas</strong>“ bei 2007-01-22 Vilniuje įvykęs seminaras parodė, kad dauguma dvikalbio ugdymo projektų <strong>ir</strong><br />
priemonių Lietuvoje kaip <strong>ir</strong> kitose Europos Sąjungos šalyse taikoma bendrojo lavinimo švietimo<br />
įstaigoms, bet ne universitetams.<br />
Užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> integruotą mokymąsi aukštosiose mokyklose iš dalies riboja <strong>ir</strong> Lietuvos<br />
AUKŠTOJO MOKSLO ĮSTATYMAS (2000 m. kovo 21d. Nr. VIII,1586 Vilnius, 10 straipsnis), kuriame<br />
22
teigiama, kad aukštosiose mokyklose dėstomoji kalba yra lietuvių kalba, <strong>ir</strong> kad tik išsk<strong>ir</strong>tiniais atvejais<br />
galima dėstyti kitomis kalbomis: „kai studijų programos turinys yra siejamas su kita kalba; kai paskaitas<br />
skaito ar kitus akademinius užsiėmimus veda užsienio aukštųjų mokyklų dėstytojai bei kitų užsienio<br />
organizacijų specialistai; arba kai to reikia dėl studijų tarptautinių mainų“. Taigi, pagal šį įstatymą<br />
užsienio kalba įteisinta tik užsienio kalbų filologijos studijų programose <strong>ir</strong> leistina tuo atveju, jei d<strong>ir</strong>bama<br />
tarptautinių mainų projektuose. Dalykų dėstymą užsienio kalba tokiose studijų programose kaip,<br />
pavyzdžiui ekonomika, vadyba, edukologija, šis įstatymas riboja. AUKŠTOJO MOKSLO ĮSTATYMAS riboja<br />
universitetų laisvę siekti Bolonijos proceso dokumentuose deklaruojamą vieną svarbiausių tikslų –<br />
išugdyti bent dvi užsienio kalbas mokančias asmenybes bei UŽSIENIO KALBŲ MOKYMO STRATEGIJOJE<br />
(2004 m.) numatytą uždavinį – mokyti užsienio <strong>kalbos</strong> kaip praktinės veiklos, perimti įva<strong>ir</strong>ią kultūrinę<br />
pat<strong>ir</strong>tį, ją perd<strong>ir</strong>bti <strong>ir</strong> kaupti.<br />
Kai kurių Lietuvos universitetų vykdomų studijų programų peržiūra atskleidė, kad Lietuvos<br />
aukštosios mokyklos taiko individualią užsienio <strong>kalbos</strong> mokymo politiką bei integruoto <strong>dalyko</strong> <strong>ir</strong> užsienio<br />
<strong>kalbos</strong> mokymo praktiką. Vilniaus universitete UKDIM mokymosi galimybę reglamentuoja VU Studijų<br />
nuostatai: „5.1. Dėstomoji kalba. Universitete dėstoma lietuvių kalba. Studijų programose, kurių turinys<br />
siejamas su kita kalba, taip pat kai to reikia dėl tarptautinių studijų mainų arba dalyką dėsto užsienio<br />
aukštųjų mokyklų dėstytojas, fakultetų (kamieninių padalinių) tarybų sprendimu gali būti dėstoma <strong>ir</strong><br />
kitomis kalbomis. Antrosios <strong>ir</strong> trečiosios pakopos studijose visi studijų programos dalykai gali būti<br />
dėstomi <strong>ir</strong> ne lietuvių kalba”.<br />
Šiaulių universiteto vykdomo projekto ARIADNĖ „Tarptautinio mokslinio bendradarbiavimo<br />
kompetencijų plėtotė magistrantūros studijų programose“ (ESF/2004/2.5.0-03-415/BPD-185) partnerio,<br />
Klaipėdos universiteto, studijų nuostatų 52. punktas remiasi LR Aukštojo mokslo įstatymu, tačiau numato<br />
<strong>ir</strong> išimtį: „kitomis kalbomis galima dėstyti kitais atvejais, patv<strong>ir</strong>tintais Senato”.<br />
Šiaulių universiteto strateginiai studijų dokumentai UKDIM galimybių taip pat nenumato, nes<br />
Studijų nuostatų 5.1. punkte nurodoma, jog „Universitete dėstomoji kalba yra lietuvių. Kitomis kalbomis<br />
dėstoma, kai studijų programos turinys siejamas su kita kalba; paskaitas skaito ar kitus užsiėmimus veda<br />
užsienio aukštųjų mokyklų dėstytojai bei kitų užsienio organizacijų (institucijų specialistai). To reikia dėl<br />
studijų tarptautinių mainų; studijų programa dalyvauja tarptautiniame projekte“. Galimybę taikyti<br />
netradicines mokymo formas užsienio kalba Šiaulių universiteto Studijų nuostatai riboja labiausiai.<br />
23
4.1. UŽSIENIO KALBŲ MOKYMO IR MOKYMOSI SITUACIJA PIRMOSIOS PAKOPOS STUDIJŲ PROGRAMOSE:<br />
ŠIAULIŲ UNIVERSITETO SITUACIJA.<br />
2006-2007 m. aštuoniuose Šiaulių universiteto fakultetuose p<strong>ir</strong>moje studijų pakopoje (bakalauro <strong>ir</strong><br />
profesinės studijos) buvo vykdomos 42 dieninių, neakivaizdinių <strong>ir</strong> vakarinių studijų programos. Antroje<br />
studijų pakopoje (magistrantūros <strong>ir</strong> specialiosios studijos) yra pateikiamos 28 studijų programos. Šiaulių<br />
universitete mokoma keturių pagrindinių užsienio kalbų: anglų, vokiečių, prancūzų <strong>ir</strong> rusų. Priklausomai<br />
nuo studijų programos studentai turi galimybę pas<strong>ir</strong>inkti antrosios užsienio <strong>kalbos</strong> studijas (dažniausiai<br />
Humanitariniame fakultete). Kaip laisvai pas<strong>ir</strong>enkamieji dalykai yra siūlomos ispanų, rusų, švedų <strong>ir</strong><br />
esperanto <strong>kalbos</strong>. Iki 2006 m. bendra visoms p<strong>ir</strong>mosios pakopos studijų programoms buvo tai, kad<br />
užsienio <strong>kalbos</strong> (bendrosios <strong>ir</strong> specialybės užsienio <strong>kalbos</strong>) studijos privalomai truko 2 semestrus <strong>ir</strong> joms<br />
buvo sk<strong>ir</strong>iami 8 kreditai. 2006 m. Šiaulių universiteto Tarpkultūrinio ugdymo <strong>ir</strong> tarpininkavimo magistrė<br />
BUROKAITĖ parašė magistro darbą „Studentų kalbinė kompetencija aukštojo mokslo internacionalizacijos<br />
kontekste: Šiaulių universiteto situacija“, kuriame buvo atlikta ŠU studijų programų analizė kalbiniu<br />
aspektu. 2005-2006 m. studijų programų analizė parodė, kad Gamtos mokslų, Matematikos <strong>ir</strong><br />
informatikos, Menų, Technologijos, Socialinės gerovės <strong>ir</strong> negalės studijų <strong>ir</strong> Humanitariniame fakultetuose<br />
visose bakalauro studijų programose užsienio kalbų dėstymui du semestrus sk<strong>ir</strong>iama po 4 kreditus.<br />
Visuose minėtuose fakultetuose p<strong>ir</strong>mą semestrą buvo dėstoma Bendroji užsienio kalba, o antrąjį semestrą<br />
– Specialybės užsienio kalba.<br />
Edukologijos fakultete daugelyje bakalauro studijų programų (Meninis ugdymas <strong>ir</strong> tikyba,<br />
Ikimokyklinio ugdymo pedagogika <strong>ir</strong> priešmokyklinis ugdymas, Ikimokyklinio ugdymo pedagogika <strong>ir</strong><br />
muzika, Kūno kultūros <strong>ir</strong> sporto pedagogika, Pradinio ugdymo pedagogika <strong>ir</strong> etika, Papildomas ugdymas<br />
<strong>ir</strong> etika, Pradinio ugdymo pedagogika <strong>ir</strong> ikimokyklinis ugdymas <strong>ir</strong> kt.) užsienio kalbai yra sk<strong>ir</strong>iama po 4<br />
kreditus p<strong>ir</strong>mą <strong>ir</strong> antrą semestrus. Tik Edukologijos studijų programoje 2 kreditai sk<strong>ir</strong>iami atitinkamos<br />
specializacijos specialybės užsienio kalbai. 2005-2006 m. vieninteliame Socialinių mokslų fakultete<br />
p<strong>ir</strong>mosios pakopos studijų programose užsienio kalbai sk<strong>ir</strong>iami net 13 kreditų (Verslo administravimo<br />
studijų programa, Viešasis administravimas) <strong>ir</strong> 11 kreditų (Ekonomikos) (plg. BUROKAITĖ 2006, 23-25).<br />
Švietimo <strong>ir</strong> mokslo ministerijai paskelbus Pagrindinių, specialiųjų profesinių <strong>ir</strong> vientisųjų studijų<br />
programų nuostatus (2005 m liepos 22 d. įsakymu Nr. ISAK-1551), į juos atsižvelgdamas ŠU Studijų<br />
skyrius pasiūlo bendrą visam Universitetui pagrindinių studijų programos dalį (ne mažiau kaip 12<br />
kreditų): Specialybės užsienio kalba (4 kr.), Filosofijos pagrindai (3 kreditai), Specialybės <strong>kalbos</strong> kultūra<br />
(3 kr.), Informacijos valdymas (2 kr.), kitų studijų sričių dalykai (2 kr.) (STUDIJŲ PROGRAMOS 2006-2007<br />
m., 16 psl.). Seniau privalomas 8 kr. užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>mokymas</strong> mažinamas iki 4 kreditų.<br />
24
Atsižvelgiant į šiuos nutarimus visų fakultetų (Edukologijos, Gamtos, Humanitarinio, Matematikos<br />
<strong>ir</strong> informatikos, Menų, Socialinės gerovės <strong>ir</strong> negalės studijų, Socialinių mokslų, Technologijos) studijų<br />
programose kreditų, sk<strong>ir</strong>tų užsienio <strong>kalbos</strong> studijoms, skaičius sumažėjo iki 4 kr. Užsienio kalba dėstoma<br />
tik I-ame semestre.<br />
Įvykdyti studijų programų pakeitimai iš esmės pablogino užsienio <strong>kalbos</strong> mokymo <strong>ir</strong> mokymosi<br />
situaciją Šiaulių universitete: užsienio <strong>kalbos</strong> studijos baigiamos I semestre, o magistratūros studijų<br />
programose kreditų, sk<strong>ir</strong>tų užsienio kalbai iš viso nėra. Tik dviejuose fakultetuose papildomi kreditai<br />
sk<strong>ir</strong>iami specialybės užsienio <strong>kalbos</strong> mokymuisi (Edukologijos fakultete, Edukologijos studijų programoje<br />
2 kr. II semestre, Socialinių mokslų fakulteto Ekonomikos studijų programoje 3, Verslo administravimo<br />
studijų programoje 2, Viešojo administravimo studijų programoje 5 kreditai).<br />
Supratus, kad likę 4 kreditai užsienio <strong>kalbos</strong> iš esmės pablogins studentų užsienio <strong>kalbos</strong><br />
kompetencijas, ŠU Rektoriaus įsakymu buvo patv<strong>ir</strong>tintas Studijų skyriaus <strong>ir</strong> Užsienio kalbų katedros 2006<br />
m. balandžio 10 d. parengtas „Priemonių, padėsiančių Šiaulių universiteto studentams pasiekti aukštesnio<br />
užsienio bei lietuvių kalbų mokėjimo lygio, planas“:<br />
Užsienio <strong>kalbos</strong><br />
1. Diegti užsienio <strong>kalbos</strong> dėstymo <strong>ir</strong> numatyto lygio siekimo Šiaulių universiteto pagrindinėse studijose<br />
tvarką:<br />
1.1. P<strong>ir</strong>mame semestre studentai susk<strong>ir</strong>stomi į du srautus: 1) išlaikę valstybinį užsienio <strong>kalbos</strong> egzaminą<br />
daugiau kaip 50 proc. (A srautas) <strong>ir</strong> 2) nelaikę valstybinio užsienio <strong>kalbos</strong> egzamino arba jį išlaikę<br />
silpniau kaip 50 proc.(B srautas).<br />
1.2. A srauto maršrutas: p<strong>ir</strong>mame semestre 4 kr. modulis Specialybės užsienio kalba baigiamas<br />
standartizuotu testu; kurį išlaikius 7 (vidutiniškai) <strong>ir</strong> aukštesniais balais antrame semestre<br />
privalomų užsienio <strong>kalbos</strong> studijų nebėra. Išlaikius žemesniu kaip 7 balu, antrame semestre tenka<br />
studijuoti dar vieną, jau 2 kr., Specialybės užsienio kalba modulį. Jei pasiekiamas rezultatas (7),<br />
studentui privalomai mokytis užsienio <strong>kalbos</strong> nebereikia. Jei studentas nepasiekia numatyto lygio,<br />
turi jo siekti antrame <strong>ir</strong> trečiame kursuose (C maršrutas), laikyti testą su p<strong>ir</strong>mu kursu semestro<br />
pabaigoje.<br />
1.3. B srauto maršrutas: p<strong>ir</strong>mame semestre reikia išklausyti 4 kr. Išlyginamąjį užsienio <strong>kalbos</strong> modulį,<br />
kur suteikiami <strong>ir</strong> specialybės užsienio <strong>kalbos</strong> pagrindai. Jo pabaigoje vyksta egzaminas (taikomas<br />
kaupiamasis vertinimas). Antrame semestre – 2 kr. Specialybės užsienio kalba, pabaigoje –<br />
standartizuotas testas, kurio įvertinimas 7 ar aukštesnis balas liudija pasiektą lygį , žemesni balai<br />
reikalauja C maršruto.<br />
1.4. C yra individualus maršrutas, leidžiantis pasiekti B2 lygį iki ketv<strong>ir</strong>to kurso pradžios. Studentas<br />
užsienio kalbą gali studijuoti savarankiškai (kursai mieste, universitete, CD, korepetitoriaus<br />
25
paslaugos <strong>ir</strong> kt.), jo statusas gali būti nenuoseklusis studentas (kartoja šį modulį už mokestį su<br />
žemesnio kurso studentais). Šiam tikslui nuo trečio kurso gali būti panaudojamas laisvai<br />
pas<strong>ir</strong>enkamų modulių ,,krepšelis“. Egzamino (testo) perlaikymas dėl aukštesnio įvertinimo vyksta<br />
po metų ar pusantrų kartu su p<strong>ir</strong>mo kurso studentais.<br />
1.5. Visuose maršrutuose testo įvertinimas 4 (nepatenkinamai) yra traktuojamas kaip egzamino<br />
neišlaikymas.<br />
Tačiau, kaip rodo praktika, šis planas situacijos nepagerino. Šiame plane yra <strong>ir</strong> vienas esminis studijų<br />
programų pažeidimas: egzaminą išlaikę žemesniam nei 7 balui, studentai turi mokytis užsienio <strong>kalbos</strong> kitą<br />
semestrą. Tačiau papildomas užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>mokymas</strong>is nė vienoje studijų programoje neįteisintas. Taigi,<br />
teisiškai studentai gali <strong>ir</strong> atsisakyti mokytis užsienio <strong>kalbos</strong>.<br />
Geriausia situacija po šios „reformos“ yra susiklosčiusi Edukologijos fakultete, kur užsienio <strong>kalbos</strong><br />
privalomai mokomasi II semestre (Edukologijos bakalauro studijų programa) <strong>ir</strong> Socialinių mokslų<br />
fakultete, kur užsienio <strong>kalbos</strong> bakalauro studijų programose mokoma III, VI <strong>ir</strong> net VII semestruose.<br />
4.2. UŽSIENIO KALBŲ MOKYMO IR MOKYMOSI SITUACIJA ANTROSIOS (MAGISTRATŪROS) PAKOPOS<br />
STUDIJŲ PROGRAMOSE: ŠIAULIŲ UNIVERSITETO SITUACIJA.<br />
2005-2006 m. antrosios pakopos magistratūros programų apžvalga rodo, kad Socialinių mokslų fakulteto,<br />
Edukologijos, Menų, Gamtos mokslų, Matematikos <strong>ir</strong> informatikos bei Socialinės gerovės <strong>ir</strong> negalės<br />
studijų magistratūros studijų programose užsienio kalbai kreditų nesk<strong>ir</strong>iama. Vienintelio Technologijos<br />
fakulteto magistratūros studijų programose (Energetikos inžinerija, Mechanikos inžinerija, Signalų<br />
technologija) siūloma studijų programos specialaus lavinimo alternatyva – užsienio kalba pagal magistro<br />
darbo temą (4 kreditai).<br />
Palyginus p<strong>ir</strong>mosios (bakalauro) <strong>ir</strong> antrosios (magistro) pakopų studijų programas, akivaizdu, kad<br />
p<strong>ir</strong>moje studijų pakopoje užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijos tobulinimui yra sk<strong>ir</strong>iamas didesnis dėmesys nei<br />
antrojoje. Šis dėmesys yra per menkas turint galvoje, kad didžiojoje dalyje studijų programų specialybės<br />
užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijos tobulinimas baigiasi p<strong>ir</strong>majame semestre. Be to p<strong>ir</strong>mosios pakopos studijų<br />
programose beveik nėra galimybių klausyti specialybės <strong>dalyko</strong> modulių užsienio kalba. Išimtis – lyderių<br />
programa <strong>ir</strong> ERASMUS mainų programa kaip galimybė klausytis paskaitų kartu su studentais<br />
užsieniečiais. Kaip rodo praktika, abiem galimybėmis pasinaudoja tik nedidelė grupelė studentų.<br />
Akivaizdu, kad dėl tokios užsienio kalbų mokymo politikos studentų užsienio <strong>kalbos</strong><br />
kompetencijos per visą studijų laikotarpį ne stiprėja, o silpnėja. ŠU vykdomos užsienio kalbų mokymo<br />
26
strategijos trūkumai ypač išryškėja per magistrantūros studijas. Nors 2006 m. „Priemonių, padėsiančių<br />
Šiaulių universiteto studentams pasiekti aukštesnio užsienio bei lietuvių kalbų mokėjimo lygio, plane“<br />
įvardijami keli užsienio <strong>kalbos</strong> mokėjimo tobulinimo būdai, visi jie susiję tik su pagrindinėmis bakalauro<br />
studijomis. Būtinybė gerinti magistrantų užsienio <strong>kalbos</strong> mokėjimo lygį iki „efektyvaus mokėjimo“ (kalbų<br />
mokėjimo lygis pagal Europos Tarybos dokumentus) įvardijama tik kaip siekis. Priemonės <strong>ir</strong> reikalavimai<br />
antrosios studijų pakopos studijų programoms, studentams <strong>ir</strong> dėstytojams nėra numatyti.<br />
Bakalaurų <strong>ir</strong> magistrantų užsienio kalbų kompetencijos trūkumus atskleidė <strong>ir</strong> Tarpkultūrinio<br />
ugdymo <strong>ir</strong> tarpininkavimo studijų programos magistrantų atlikti tyrimai: jau minėtas BUROKAITĖS<br />
„Studentų kalbinė kompetencija aukštojo mokslo internacionalizacijos kontekste: Šiaulių universiteto<br />
situacija“ (2006) bei VIRGAILAITĖ-MEČKAUSKAITĖS <strong>ir</strong> ZUBILINOS atliktas darbas „ŠU magistrantų<br />
mokslinės kompetencijos tarptautinis aspektas“ (2006).<br />
BUROKAITĖ: 2005 m. <strong>ir</strong> 2006 m. vasario-kovo m. atliko kiekybinį tyrimą 5 Šiaulių universiteto<br />
fakultetuose: Socialinių mokslų fakulteto, Technologijos, Humanitarinio, Matematikos <strong>ir</strong> informatikos,<br />
Edukologijos, kuriame 210 magistrantų. Tyrimo grįžtamumo kvota siekė 81 proc. Tyrimo tikslas –<br />
atskleisti internacionalizacijos raišką per studentų magistrantų kalbinės kompetencijos, kaip tarpkultūrinės<br />
kompetencijos ypatumus Šiaulių universiteto atvejo pavyzdžiu. VIRGAILAITĖ-MEČKAUSKAITĖ <strong>ir</strong> ZUBILINA<br />
atliko tyrimą, kuris yra dalis didesnio pokyčio tyrimo „ŠU <strong>ir</strong> KU magistrantų tarptautinio mokslinio<br />
bendradarbiavimo kompetencijos tobulinimo efektyvumo nustatymas“, kuris bus atliekamas 2006-2007<br />
m. vykdant ŠU projektą ARIADNE („Tarptautinio mokslinio bendradarbiavimo kompetencijų plėtotė<br />
magistrantūros programose“). Šio tyrimo respondentų grupę sudarė ŠU Ekonomikos, Vadybos bei<br />
Edukologijos studijų programų krypties I-o kurso magistrantai. Iš viso buvo išdalinta 120 anketų, iš kurių<br />
sugrįžo 115. Anketų grįžtamumo kvota buvo aukšta (95,8 %), nes anketų pildymas vyko stebint<br />
respondentus, konsultuojant juos pildymo klausimais. Tyrimo tikslas – atlikus Socialinių mokslų srities<br />
(edukologijos, ekonomikos <strong>ir</strong> vadybos krypčių) magistrantų apklausą raštu, nustatyti mokslinės<br />
kompetencijos raiškos ypatumus tarptautinės pat<strong>ir</strong>ties plėtojimo aspektu (VIRGAILAITĖ-MEČKAUSKAITĖ,<br />
ZUBILINA 2006, 9). Bendra abiem tyrimams yra tai, kad jais bandyta nustatyti, koks dėmesys Šiaulių<br />
universitete sk<strong>ir</strong>iamas studentų tarptautinės mokslinės kompetencijos plėtrai. Vienas iš svarbiausių<br />
tarptautinės mokslinės kompetencijos komponentų - studentų lingvistinė (užsienio <strong>kalbos</strong>) kompetencija.<br />
Tyrimuose atlikta literatūros šaltinių užsienio kalba, naudojamų magistro darbuose, analizė. O taip pat<br />
apklausos būdu nustatyti <strong>ir</strong> įvertinti Šiaulių universiteto magistrantų kalbinės kompetencijos lygmenys bei<br />
gebėjimai juos realizuoti studijų procese. Tyrimo metu išryškėjo tokie pagrindiniai gebėjimo studijų<br />
procese panaudoti užsienio <strong>kalbos</strong> žinias rodikliai: užsienio literatūros naudojimas rengiant magistro<br />
27
darbus, gebėjimas skaityti užsienio literatūrą, dalyvavimas paskaitose užsienio kalba, prezentacijų<br />
užsienio kalba rengimas.<br />
2005 m. ŠU Studijų skyriaus atliktame ŠU Vadybos <strong>ir</strong> Ekonomikos magistrantūros studijų<br />
programų studentų Užsienio <strong>kalbos</strong> įgūdžių tyrimo metu paaiškėjo, kad v<strong>ir</strong>š 65% apklaustųjų magistrantų<br />
užsienio <strong>kalbos</strong> žinios orientuotos į kasdieninę kalbą. 62% studentų geba skaityti standartinius tekstus ar<br />
straipsnius, kuriuose nagrinėjamos bendro pobūdžio problemos, tačiau tik apie 37% apklaustųjų nurodė,<br />
kad geba suprasti specializuotus tekstus. V<strong>ir</strong>š 65% apklaustų magistrantų gali bendrauti užsienio kalba tik<br />
buitinėmis ar bendrojo pobūdžio temomis, bendravimo kokybę užtikrina tik išsamus konteksto žinojimas.<br />
69% magistrantų nurodė, jog geba rašyti tik savo pomėgių srities tekstus. 2006 m. BUROKAITĖS atliktas<br />
tyrimas patv<strong>ir</strong>tina aukščiau pateiktus duomenis: magistrantų kalbiniai gebėjimai nėra geri. 70,5%<br />
apklaustųjų mano, kad jie turi pradedančiojo vartotojo įgūdžius <strong>ir</strong> geriausia geba suprasti pačias<br />
paprasčiausias frazes <strong>ir</strong> skaityti paprastus tekstus, bendrauti paprasta kalba, vartoja įprastas frazes <strong>ir</strong><br />
sakinius bei geba užrašyti paprastą tekstą. Studentų nuomone, sunkiausiai jiems sekasi kalbėjimas, 7<br />
respondentai nurodė visiškai nesugebantys bendrauti. Tyrimo duomenimis magistrantų pasyvioji kalbinė<br />
kompetencija (supratimas) yra geriau išvystyti nei gebėjimas kalbėti (BUROKAITĖ 2006, 52-53).<br />
ŠU Socialinių mokslų fakulteto magistro darbų turinio analizė parodė, kad vidutiniškai 20% visos<br />
naudojamos literatūros sudaro literatūra užsienio kalba (14 šaltinių). Edukologijos fakulteto magistrantų<br />
darbuose tik daugiau nei 10% naudojamos literatūros sudaro literatūra užsienio kalba (magistro darbe<br />
vidutiniškai 8 šaltiniai iš 70). Panašiai magistrantai vertina <strong>ir</strong> savo skaitymo užsienio kalba gebėjimus.<br />
Atsakymų vidurkis rodo, kad iš esmės studentai retai taiko mokslinę literatūrą užsienio kalbą tiek studijų<br />
metu, tiek rengiant mokslinius darbus (VIRGAILAITĖ-MEČKAUSKAITĖ, ZUBILINA 2006, 26). Tai, kad<br />
magistrantai studijų metu beveik neskaito <strong>ir</strong> neanalizuoja, o mokslinėse darbuose mažai naudoja<br />
mokslinės literatūros užsienio kalba, patv<strong>ir</strong>tina <strong>ir</strong> lygiagrečiai vykusio BUROKAITĖS tyrimo „Studentų<br />
kalbinė kompetencija aukštojo mokslo internacionalizacijos kontekste: Šiaulių universiteto<br />
situacija“rezultatai. T<strong>ir</strong>iant užsienio literatūros panaudojimą magistrantų darbuose, nustatyta, kad<br />
daugiausia literatūros šaltinių rašydami mokslinius darbus naudoja Edukologijos fakulteto magistrantai.<br />
Tačiau tas pats tyrimas parodė, kad jie nėra linkę naudoti literatūros šaltinių užsienio kalbomis (ES<br />
kalbomis – 12,9%, rusų – 7,3%). Šiek tiek geresnė situacija pastebima Socialinių mokslų fakultete, kur<br />
Europos Sąjungos kalbų (anglų, vokiečių <strong>ir</strong> prancūzų) naudojimo magistro darbuose procentas sudaro 21,3<br />
%, o rusų kalba – 3,2 % (BUROKAITĖ 2006, 27).<br />
Akivaizdu, kad palyginti mažas literatūros šaltinių panaudojimas susijęs prastais skaitymo užsienio<br />
kalba gebėjimais. 27% respondentų pažymėjo, kad knygų, straipsnių, elektroninių šaltinių skaitymas<br />
užsienio kalba yra ta sritis, kurioje jie jaučiasi pakankamai stipriai <strong>ir</strong> geba net padėti kitiems. 28,7 %<br />
28
magistrantų turi teorinių žinių apie tai, bet skaitant mokslinius žurnalus užsienio kalba jiems reikalinga<br />
labiau patyrusio pagalba. Tyrimo rezultatai parodė, kad net 17,4 % magistrantų neturi mokslinės<br />
literatūros skaitymo įgūdžių, o 13,9 % geba skaityti mokslinę literatūrą užsienio kalba, tačiau neturėjo<br />
galimybės arba nematė būtinybės (VIRGAILAITĖ-MEČKAUSKAITĖ, ZUBILINA 2006).<br />
Prezentaciniai diskusiniai įgūdžiai yra viena svarbiausių kompetencijų, ugdomų užsienio šalių<br />
universitetuose, kur jie laikomi neatsiejama studijų proceso dalimi. VIRGAILAITĖS-MEČKAUSKAITĖS <strong>ir</strong><br />
ZUBILINOS (2006, 87-88) atlikto tyrimo rezultatai taip pat parodė, kad tik 3,5 % respondentų žino <strong>ir</strong> moka<br />
daryti pristatymus bei diskutuoti užsienio kalba, o 27 % magistrantų teturi teorinių žinių, bet praktiškai<br />
jiems tokių prezentacijų neteko daryti. Tą patį patv<strong>ir</strong>tina <strong>ir</strong> BUROKAITĖS atliktas tyrimas. Paaiškėjo, kad<br />
per magistro studijas respondentai beveik neskaito pranešimų užsienio kalba. Tik 1,8 proc. apklaustų<br />
magistrantų nurodė rengę bei skaitę pranešimus užsienio kalbomis vieną kartą per visą magistro studijų<br />
laikotarpį, 0,5 proc. respondentų skaitė pranešimą vieną kartą per metus, 0,1 proc. du kartus <strong>ir</strong> daugiau.<br />
Magistro studijų metu dažniausiai pranešimus užsienio kalba skaitė švietimo vadybos, vadybos,<br />
ekonomikos <strong>ir</strong> edukologijos studijų programų magistrantai (BUROKAITĖ 2006, 46).<br />
Analizuojant tyrimo rezultatus paaiškėjo, kad bakalauro <strong>ir</strong> magistro studijų programų studentai<br />
labai retai dalyvauja paskaitose, kurios vyksta užsienio kalbomis. 90 proc. magistrantų teigia, kad jiems<br />
visiškai neteko dalyvauti paskaitose, kurios vyko užsienio kalbomis.<br />
Tyrimo metu atsiskleidė <strong>ir</strong> žemos respondentų straipsnių bei mokslinių darbų rašymo užsienio<br />
kalba gebėjimai. Net 60,9 % respondentų prisipažino, kad negeba rašyti straipsnių užsienio kalba, o 23,5<br />
% respondentų turi teorinių žinių, tačiau praktiškai nėra rašę nei mokslinių darbų, nei straipsnių užsienio<br />
kalba (VIRGAILAITĖ-MEČKAUSKAITĖ, ZUBILINA 2006, 87-88).<br />
Visi tyrime atskleisti užsienio <strong>kalbos</strong> gebėjimai <strong>ir</strong> jų realizacija magistro studijų metu tiesiogiai<br />
priklauso nuo magistrantų jau turimų užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijų. Baigus mokyklą dauguma studentų,<br />
kaip jau minėta, turi galimybę tobulinti užsienio <strong>kalbos</strong> gebėjimus bakalauro studijų metu: bakalauro<br />
studijų programose yra įtrauktos privalomos užsienio <strong>kalbos</strong> paskaitos, bakalaurai turi galimybę skaityti<br />
literatūrą užsienio kalba, dalyvauti tarptautinėse mainų programose. Tačiau tyrimų rezultatų apžvalga<br />
parodė, kad daugelio magistrantų užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijos yra nepakankamos. Kaip daugelis<br />
magistrantų (80%) nurodė, bakalauro studijų metu didesnis dėmesys sk<strong>ir</strong>iamas bendrosios užsienio <strong>kalbos</strong><br />
įgūdžių lavinimui. Tai rodo, kad universitete studentams nėra sudaromos sąlygos mokytis specialybė<br />
užsienio <strong>kalbos</strong> (BUROKAITĖ 2006, 42). Net 49 iš 126 respondentų nurodo tokias prastų užsienio <strong>kalbos</strong><br />
kompetencijų priežastis: per mažai paskaitų aukštojoje mokykloje bei per didelės besimokančiųjų grupės.<br />
Būtinybę tobulinti užsienio <strong>kalbos</strong> mokymo strategiją Šiaulių universitete <strong>ir</strong> internacionalizuoti<br />
studijų programas nurodė <strong>ir</strong> išorinę studijų programų (pvz., Verslo administravimo) savianalizę atlikę<br />
29
tarptautiniai ekspertai. 2006-2008 m. ŠU STRATEGINIAME VEIKLOS PLANO SGGG analizė parodė, kad vis<br />
dar mažai dėmesio sk<strong>ir</strong>iama studijų programų modulių užsienio kalba rengimui.<br />
Studijų programų analizė atskleidė <strong>ir</strong> tyrimų rezultatai patv<strong>ir</strong>tino, kad užsienio <strong>kalbos</strong><br />
kompetencijų tobulinimas – probleminė ŠU studijų programų dalis. Specialybės užsienio <strong>kalbos</strong><br />
tobulinimui per mažai dėmesio <strong>ir</strong> laiko (kreditų) sk<strong>ir</strong>iama bakalauro studijų metu: programose nėra<br />
modulių, skaitomų užsienio kalba, neišnaudojamos ERASMUS programos teikiamos galimybės,<br />
literatūros skaitymas užsienio kalba nėra įtraukiamas kaip žinių <strong>ir</strong> gebėjimų vertinimo kriterijus. Dėl<br />
ydingos užsienio kalbų mokymo <strong>ir</strong> mokymosi strategijos bakalauro studijų metu, magistrantai neturi<br />
reikiamo lygio užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijų. Todėl jiems sunku studijuoti specialybės srities mokslinę<br />
literatūrą užsienio kalbomis, įsijungti į tarptautinius mokslinius tyrimus, dalyvauti stažuotėse,<br />
tarptautiniuose seminaruose <strong>ir</strong> konferencijose, rengiamose tiek užsienyje, tiek Lietuvoje.<br />
Norint suteikti darbui <strong>ir</strong> tolimesnėms studijoms būtinas užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijas, būtina iš<br />
esmės keisti užsienio <strong>kalbos</strong> mokymo <strong>ir</strong> mokymosi politiką ŠU bakalauro studijų programose: daugiau<br />
kreditų sk<strong>ir</strong>ti užsienio kalbai, įvesti privalomą literatūros skaitymą užsienio kalba. Kadangi bakalauro<br />
studijų metu užsienio kalbų kompetencijos nėra pakankami tobulinamos, labai svarbu atrasti galimybių<br />
tobulinti užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijas magistrantūros studijų metu.<br />
4.3. UKDIM TAIKYMO GALIMYBĖS MAGISTRANTŪROS STUDIJOSE.<br />
Šio skyriaus tikslas – aptarti užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijų tobulinimo galimybes <strong>ir</strong> būdus magistrantūros<br />
studijų metu. Viena iš užsienio <strong>kalbos</strong> tobulinimo galimybių būtų privalomo specialybės užsienio <strong>kalbos</strong><br />
mokymosi įtraukimas į magistrantūros studijų programą. Kaip parodė magistrantūros studijų programų<br />
analizė tokią galimybę ribotų magistrantūros studijų programų apimtis (80 kreditų). Kitas, mūsų nuomone,<br />
tinkamesnis būdas, būtų <strong>integruotas</strong> užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> specialybės <strong>dalyko</strong> <strong>mokymas</strong>is. Kaip jau minėta,<br />
Lietuvos universitetai turi individualią UKDIM praktiką. Metodikos, aprašančios UKDIM taikymą,<br />
sk<strong>ir</strong>tos vidurinėms mokykloms <strong>ir</strong> gimnazijoms. Kaip rodo šios metodikos 2 skyrius, kuriame apžvelgiama<br />
Šiaurės Amerikos <strong>ir</strong> Europos šalių pat<strong>ir</strong>tis, dvikalbis ugdymas visų p<strong>ir</strong>ma siejamas su viduriniu<br />
išsilavinimu, o universitetų pat<strong>ir</strong>tis beveik neaprašoma. UKDIM būdo privalumas – galimybė taikyti<br />
įva<strong>ir</strong>ias integruoto užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> <strong>dalyko</strong> mokymosi formas visiems magistrantūros studijų programos<br />
dalykams tokiu būdu neatimant kreditų iš specialybės dalykų.<br />
Pas<strong>ir</strong>engimas d<strong>ir</strong>bti UKDIM metodu magistrantūros studijų programose. Prieš pradedant<br />
taikyti integruotą užsienio <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> specialybės <strong>dalyko</strong> mokymą studijų programų priežiūros grupės,<br />
katedros vedėjai turėtų įvertinti tokius dalykus: pedagoginio personalo galimybes, turimą metodinę<br />
30
literatūrą, studentų kalbinį pas<strong>ir</strong>engimą d<strong>ir</strong>bti UKDIM metodu. Ne mažiau svarbi tiek pedagoginio<br />
personalo, tiek studentų motyvacija.<br />
Pedagoginis personalas. ŠU Užsienio ryšių skyrius nurodo, kad Edukologijos fakultete yra 12<br />
dėstytojų, galinčių skaityti užsienio kalba (anglų, vokiečių, prancūzų), o Socialinių mokslų fakultete – 26.<br />
Šie skaičiai būtų pakankami norint įvesti UKDIM bakalauro studijose. Kitokie reikalavimai keliami<br />
magistrantūros studijų programose d<strong>ir</strong>bantiems dėstytojams. Su magistrantais d<strong>ir</strong>bantys pedagogai turi<br />
turėti profesoriaus ar docento vardą arba atitinkamai eiti šias pareigas. Įvertinus šį reikalavimą, dėstytojų,<br />
galinčių d<strong>ir</strong>bti UKDIM metodu magistrantūros studijų programose, skaičius gerokai sumažėtų. Akivaizdu,<br />
kad dauguma dėstytojų kalba anglų kalba. Daug mažiau docentų <strong>ir</strong> profesorių galėtų dėstyti vokiečių <strong>ir</strong><br />
prancūzų kalbomis. O atsižvelgiant į ES <strong>ir</strong> Lietuvos dvikalbystės strateginius dokumentus magistrantai<br />
turi turėti teisę klausyti paskaitų ta užsienio kalba, kurios kompetencijos yra geriausios ar ta, kuria<br />
pageidauja.<br />
Metodinės priemonės. Europos šalių pat<strong>ir</strong>ties analizė atskleidė, kad metodinių priemonių,<br />
pritaikytų d<strong>ir</strong>bti UKDIM metodu, nėra daug. Todėl daugelį metodinių priemonių darbui UKDIM metodu<br />
dėstytojai turėtų parengti patys. Tokiomis priemonėmis galėtų būti užsienio kalba parengtas paskaitų<br />
konspektas, specialybės <strong>dalyko</strong> nuotolinis modulis užsienio kalba, elektroniniai paskaitų aplankai bei<br />
skaitinių knygos užsienio kalba. Specialybės <strong>dalyko</strong> moduliui taikydami UKDIM metodą, dėstytojai turėtų<br />
įvertinti <strong>ir</strong> bibliotekos fondus. Į modulyje nurodomą privalomos literatūros sąrašą turėtų būti įtraukiama<br />
tik ta mokslinė literatūra, kurią galima rasti Lietuvos <strong>ir</strong> ŠU bibliotekos fonduose arba ŠU bibliotekos<br />
prenumeruojamos elektroninėse duomenų bazėse. Nurodyti literatūros šaltinius, kurie yra sunkiai<br />
gaunami, netenka prasmės.<br />
Derinant pedagoginio personalo galimybes <strong>ir</strong> metodinių priemonių tipą, ŠU Edukologijos,<br />
Vadybos <strong>ir</strong> Ekonomikos magistrantūros studijų programose galėtų būti taikomos tokios UKDIM formos.<br />
1. magistrantūros studijų programos modulis skaitomas užsienio kalba, paskaita vyksta užsienio<br />
kalba, modulyje įvedamas privalomas literatūros skaitymas užsienio kalba, tarpinės užduotys <strong>ir</strong><br />
egzaminas vyksta užsienio kalba.<br />
1.1. Kokius magistrantūros studijų programos dalykus <strong>ir</strong> kiek pas<strong>ir</strong>inkti Būtų idealu, kad<br />
tokia forma būtų dėstomas dalykas, kurio turinys yra artimas tarptautiniam kontekstui.<br />
Pavyzdžiui, ŠU Edukologijos magistrantūros studijų programoje iš privalomųjų studijų<br />
programos dalykų toks dalykas būtų Lyginamoji edukologija (S282M006), Ekonomikos<br />
magistrantūros studijų programoje labiausiai tiktų specializacijos dalykai: Tarptautinė<br />
ekonomika (S180M169), Finansų rinkos (S181M172); V a d ybos ma gistra ntūros<br />
s tudijų programoj e užsienio kalba galėtų būti dėstomas privalomieji specializacijos<br />
31
dalykai: Marketingo vadyba (S191M259), Darnus vystymas (B003M002), Tarptautinio<br />
turizmo vadyba (S195M510), Regionų plėtros vadyba (S170M405) <strong>ir</strong> kt. UKDIM metodu<br />
galėtų būti dėstomi <strong>ir</strong> kiti minėtų studijų programų dalykai. Rekomenduojame užsienio kalba<br />
dėstyti dalykus iš studijų programos privalomųjų <strong>ir</strong> specializacijų dalykų sąrašo. UKDIM<br />
moduliui parengti reikia <strong>ir</strong> laiko, <strong>ir</strong> specialiai parengtų <strong>ir</strong> pritaikytų išteklių: (specialus<br />
dėstytojų pas<strong>ir</strong>engimas, specialios metodinės literatūros parengimas). Todėl UKDIM metodu<br />
dėstyti pas<strong>ir</strong>enkamus dalykus būtų netikslinga <strong>ir</strong> neekonomiška.<br />
1.2. Metodai <strong>ir</strong> metodinės priemonės. Jeigu UKDIM vyksta užsienio kalba, tai galėtų būti<br />
naudojamos visos išvardintos metodinės priemonės: užsienio kalba parengtas paskaitų<br />
konspektas, papildomos literatūros elektroniniai aplankai <strong>ir</strong> skaitinių knygos užsienio kalba. Be<br />
abejonės, privaloma modulio literatūra turėtų būti užsienio kalba publikuoti leidiniai.<br />
1.3. Užsienio kalba. Kaip jau minėta, magistrantai turi teisę klausyti modulį ta užsienio kalba,<br />
kurią moka geriausiai. Tikėtina, kad didžioji dalis magistrantų geriausiai mokės anglų kalbą,<br />
mažiau bus mokančių vokiečių ar prancūzų kalbas. Jeigu studijų programos priežiūros grupė<br />
nuspręstų įvesti privalomą tam tikro modulio skaitymą užsienio kalba, turėtų būti parengtas<br />
UKDI modulis keliomis užsienio kalbomis. Abejotina, ar minėtas studijų programas<br />
kuruojančiose katedrose ats<strong>ir</strong>as trimis kalbomis tą patį dalyką galinčių dėstyti pedagogų. Tokiu<br />
atveju siūlome rengti modulį ta kalba, kuria kalba magistrantų grupės dauguma, t.y. anglų<br />
kalba. Kita kalba kalbantiems magistrantams galėtų būti taikoma kitokia UKDIM mokymosi<br />
forma. Daug efektyvesnis <strong>ir</strong> ekonomiškesnis variantas, mūsų nuomone, būtų parengti nuotolinį<br />
užsienio kalba dėstomo modulio variantą. Nuotolinis modulis galėtų būti rengiamas trimis<br />
kalbomis (anglų, vokiečių <strong>ir</strong> prancūzų). Parengti specialybės <strong>dalyko</strong> modulį dviem ar trimis<br />
kalbomis, o po to įvertinti studentų žinias galėtų padėti atitinkamos užsienio <strong>kalbos</strong> dėstytojas.<br />
1.4. Užduočių tipai <strong>ir</strong> vertinimas: UKDIM paskaitoje gali būti taikomos įva<strong>ir</strong>ios užduotys:<br />
individualių, grupinių užduočių <strong>ir</strong> namų darbų rengimas <strong>ir</strong> pristatymas užsienio kalba, įva<strong>ir</strong>ūs<br />
rašto darbai <strong>ir</strong> referatai užsienio kalba, perskaitytos literatūros pristatymas užsienio kalba.<br />
Atsižvelgiant į UKDIM metodiką turėtų būti vertinamos specialybės <strong>dalyko</strong> žinios. Nors<br />
<strong>kalbos</strong> klaidos nevertinamos, rašant galutinį pažymį siūlytume atsižvelgti į specialybės <strong>kalbos</strong><br />
terminų vartojimo <strong>ir</strong> akademinio komunikavimo užsienio kalba gebėjimus. Siūlome<br />
aukščiausiais balais nevertinti tų rašto darbų, kuriuose yra labai daug užsienio <strong>kalbos</strong> klaidų,<br />
trukdančių suvokti skaitomą tekstą. Užduočių kiekiu, įva<strong>ir</strong>ove, tipais <strong>ir</strong> sudėtingumu ši<br />
UKDIM metodu vedama paskaita neturėtų sk<strong>ir</strong>tis nuo lietuvių kalba dėstomo modulio varianto.<br />
32
1.5. Lavinamos užsienio kalbų kompetencijos: klausydami paskaitos užsienio kalba,<br />
magistrantai lavina klausymo įgūdžius. Taikomos įva<strong>ir</strong>ios užduotys, rašto darbai, prezentacijos<br />
lavina studentų kalbėjimo, rašymo <strong>ir</strong> skaitymo įgūdžius specialybės kalba. Jeigu šia forma<br />
dėstomas modulis nuotolinis, bus lavinamos magistrantų skaitymo <strong>ir</strong> specialybės teksto<br />
supratimo kompetencijos.<br />
2. magistrantūros studijų programos modulis skaitomas valstybine kalba, tačiau modulyje yra<br />
integruotos užduotys užsienio kalba, įvestas privalomas literatūros skaitymas užsienio kalba,<br />
atsiskaitymas už tam tikras užduotis gali vykti užsienio kalba. Modulio vertinime išsk<strong>ir</strong>iamas<br />
užduočių, atliktų užsienio kalba, vertinimas.<br />
2. 1. Kokius (<strong>ir</strong> kiek) magistrantūros studijų programos dalykus pas<strong>ir</strong>inkti Šios UKDIM<br />
formos esmė ta, kad specialybės <strong>dalyko</strong> modulis yra dėstomas lietuvių kalba jį papildant įva<strong>ir</strong>iomis<br />
užduotimis užsienio kalba. Laiko <strong>ir</strong> išteklių požiūriu tokį modulį parengti daug lengviau nei tą, kuris<br />
dėstomas užsienio kalba. Todėl ši UKDIM forma galėtų būti taikoma visiems minėtų magistrantūros<br />
studijų programų moduliams įtraukiant modulius iš privalomųjų <strong>ir</strong> iš specializacijos dalykų sąrašo.<br />
2. 2. Metodai <strong>ir</strong> metodinės priemonės. Ši UKDIM forma leidžia naudoti įva<strong>ir</strong>ias metodines<br />
priemones. Viena iš p<strong>ir</strong>mųjų priemonių taikant šią UKDIM formą būtų visiems studijų programos<br />
moduliams įvesti privalomą <strong>dalyko</strong> literatūros skaitymą užsienio kalba. Tokia modulių pertvarka būtų<br />
nesudėtinga: kiekviename modulyje turėtų būti nurodytas privalomas literatūros sąrašas užsienio kalba<br />
įva<strong>ir</strong>iomis kalbomis. Vienodas galimybes tobulinti užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijas turėtų ne tik anglų<br />
kalba, bet <strong>ir</strong> vokiečių bei prancūzų kalba kalbantys studentai. Būtina sąlyga įvedant privalomą<br />
literatūros skaitymą užsienio kalba – ŠU bibliotekoje arba bent jau Lietuvoje prieinami literatūros<br />
šaltiniai užsienio kalba – pakankami bibliotekos literatūros fondai. Jeigu bibliotekos fonduose<br />
literatūros užsienio kalba stinga, kitas būdas įvesti privalomą literatūros skaitymą užsienio kalba –<br />
parengti elektroninius paskaitų aplankus <strong>ir</strong> literatūros skaitinių knygas užsienio kalba, nurodant į<br />
patikimus internetinius šaltinius. Elektroninių paskaitų aplankų <strong>ir</strong> skaitinių knygų parengimas, viena<br />
vertus, reikalautų daugiau laiko nei vien tik literatūros sąrašo nurodymas. Kita vertus, jis leidžia<br />
parengti vertingą medžiagą įva<strong>ir</strong>iomis užsienio kalbomis.<br />
2.3. Užsienio kalba. Kaip rodo metodinių priemonių aptarimas, ši UKDIM forma leidžia parengti<br />
papildomas modulio užduotis įva<strong>ir</strong>iomis užsienio kabomis. Daugelis užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijų<br />
tyrimų rodo, kad pasyviosios užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijos (skaitymas, klausymas) dažniausiai yra<br />
geriau išvystytos nei aktyviosios (kalbėjimas). Tikėtina, kad daugelis magistrantūros studijų<br />
programose d<strong>ir</strong>bančių dėstytojų geba skaityti savo specialybės tekstus keliomis užsienio kalbomis.<br />
33
Todėl dėstytojų, įva<strong>ir</strong>iomis kalbomis galinčių parengti papildomas užduotis, skaičius yra daug didesnis<br />
nei gebančių kalbėti keliomis užsienio kalbomis. Įva<strong>ir</strong>iomis kalbomis parengtos užduotys suteikia<br />
puikias galimybes tobulinti užsienio <strong>kalbos</strong> įgūdžius <strong>ir</strong> kitomis kalbomis (pvz. vokiečių ar prancūzų)<br />
kalbantiems studentams.<br />
2.4. Užduočių tipai <strong>ir</strong> vertinimas. UKDIM paskaitoje, kuri skaitoma gimtąją kalba, gali būti<br />
taikomos įva<strong>ir</strong>ios užduotys, lavinančios užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijas: perskaitytos literatūros<br />
pristatymas užsienio kalba (taikytina tuo atveju, jei visi magistrantai literatūrą skaito ta pačia užsienio<br />
kalba) arba lietuvių kalba (taikytina tuo atveju, jei grupėje vyrauja užsienio kalbų įva<strong>ir</strong>ovė). Jei leidžia<br />
dėstytojų <strong>ir</strong> studentų užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijos, <strong>dalyko</strong> paskaitas lietuvių kalba galima paįva<strong>ir</strong>inti<br />
viena kita grupine užduotimi užsienio kalba. Tokia užduotis turėtų numatyti konkretų tikslą, pvz.:<br />
pristatyti kitų šalių pat<strong>ir</strong>tį tarptautinio turizmo, marketingo srityje. Skaidrių ar prezentacijos<br />
parengimas užsienio kalba <strong>ir</strong> temos pristatymas gerintų prezentacinius studentų įgūdžius užsienio<br />
kalba.<br />
Įvedus privalomą literatūros skaitymą užsienio kalbą, ši užduotis turėtų būtinai atsispindėti<br />
modulio vertinime. Vertinama būtų konkreti atsiskaitymo forma: perskaitytos literatūros pristatymas<br />
užsienio arba lietuvių kalba žodžiu ar raštu. Jeigu modulio vertinimo sistemoje yra numatytas kursinis<br />
darbas ar referatas, turėtų būti vertinamas šiame darbe panaudotos literatūros užsienio kalba<br />
pristatymas. Į kaupiamojo vertinimo balą turėtų įeiti <strong>ir</strong> kitos paskaitų metu užsienio kalba atliktos<br />
kūrybinės užduotys.<br />
Ši UKDIM forma viena vertus leidžia taikyti įva<strong>ir</strong>ius integruoto mokymo modelius, kita vertus,<br />
užduočių, pateikiamų užsienio kalba kiekis turėtų būti labai apgalvotas. Studijų programos priežiūros<br />
grupė turėtų sutarti, po kiek užduočių užsienio kalba minimaliai turėtų apimti kiekvienas modulis.<br />
Vienas iš variantų būtų: 1 užduotis skaitymo užsienio kalba gebėjimams lavinti (privalomas literatūros<br />
skaitymas užsienio kalba), 1 užduotis kalbėjimo įgūdžiams lavinti (pvz. perskaitytos literatūros<br />
prezentacija užsienio kalba), 1 užduotis rašymo įgūdžiams lavinti (nedidelės apimties rašto darbas<br />
užsienio kalba).<br />
2.5. Lavinamos užsienio kalbų kompetencijos:<br />
Ši UKDIM forma visų prima lavinamos magistrantų skaitymo užsienio kalba kompetencijos.<br />
Priklausomai nuo to, kokios užduotys integruojamos į šį modulį, papildomai lavinamos rašymo,<br />
kalbėjimo <strong>ir</strong> klausymo kompetencijos, žinoma, ne taip intensyviai kaip p<strong>ir</strong>mosios formos atveju.<br />
2.6. Apibendrinimas.<br />
UKDIM taikymo magistrantūros studijų programose privalumai:<br />
34
• ekonomiškai <strong>ir</strong> efektyviai tobulinama Šiaulių universiteto užsienio <strong>kalbos</strong> mokymo <strong>ir</strong><br />
mokymosi strategija neįvedant papildomų kreditų;<br />
• lavinamos magistrantų skaitymo, rašymo, klausymo, kalbėjimo kompetencijos užsienio<br />
kalba.<br />
• ugdoma magistrantų tarpkultūrinė kompetencija <strong>ir</strong> skatinamas pas<strong>ir</strong>engimas tarptautinei<br />
mokslinei veiklai bei mobilumui;<br />
• lavinamos dėstytojų, d<strong>ir</strong>bančių UKDIM metodu užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijos, didinimas<br />
jų konkurencingumas tarptautinėje mokslinėje erdvėje, tarptautinio mobilumo galimybės;<br />
• rengiant modernias metodines priemones, gerinama magistrantūros studijų metodinė bazė;<br />
• didinamas regiono įmonių konkurencingumas tarptautinėje erdvėje, nes į ją ateis d<strong>ir</strong>bti<br />
geriau pas<strong>ir</strong>engę specialistai.<br />
UKDIM taikymo magistrantūros studijų programose trikdžiai:<br />
• nepalanki ŠU užsienio <strong>kalbos</strong> mokymo <strong>ir</strong> mokymosi politika;<br />
• nepakankamos magistrantų užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijos <strong>ir</strong> motyvacijos studijuoti<br />
UKDIM;<br />
• nepakankamos dėstytojų užsienio <strong>kalbos</strong> kompetencijos <strong>ir</strong> motyvacijos d<strong>ir</strong>bti UKDIM;<br />
• nepakankamas metodinių priemonių <strong>ir</strong> literatūros šaltinių užsienio kalba kiekis.<br />
5. UKDIM ŠALTINIŲ UŽSIENIO KALBA BIBLIOGRAFIJA (Prieiga internete http://www.ruhr-unibochum.de/slf/bili/Bili062003.pdf<br />
5.1. Specializuoti žurnalai UKDIM tema:<br />
1. Informationszentrum für Fremdsprachenforschung (IFS) (Marburgo universiteto žurnalas<br />
apžvelgia <strong>ir</strong> vertina apie dvikalbį ugdymą Vokietijoje rašančius žurnalus <strong>ir</strong> literatūrą).<br />
2. Bilingualism. Language and Cognition (Keimbridžo universiteto leidžiamas žurnalas reklamuoja<br />
mokslinius tyrinėjimus apie dvikalbystę, skatina diskusijas šioje srityje. Išleistuose žurnaluose<br />
buvo nagrinėjamos dvikalbystės kompetencijos, kalbų išmokimo, vaikų <strong>ir</strong> suaugusiųjų dvikalbio<br />
ugdymo klausimai. Patalpintas elektroninėje duomenų bazėje 1998).<br />
3. Bilingual Research Journal Online (Arizonos valstybinio universiteto leidžiamas žurnalas<br />
dvikalbio ugdymo tema spausdina straipsnius iš viso pasaulio. Visi straipsniai patalpinti<br />
elektroninėje duomenų bazėje).<br />
35
4. Essential Teacher (Žurnalas anglų <strong>kalbos</strong> mokytojams).<br />
5. International Journal of Bilingual Education and Bilingualism (Šio žurnalo tikslas – plėtoti<br />
tarptautinį bendravimą, skleisti naujausią informaciją, idėjas, mokslinių tyrimų rezultatus<br />
dvikalbystės <strong>ir</strong> dvikalbio ugdymo tema. Leidėjas: Multilingual Matters).<br />
6. International Journal of Bilingualism (IJB) (tarptautinis forumas, sk<strong>ir</strong>tas lingvistikos,<br />
psichologijos, neurologijos <strong>ir</strong> socialinių problemų, kurios yra susijusios su kalba, tyrinėjimams.<br />
Patalpintas elektroninėje duomenų bazėje. 1997-. Leidėjas: Kingston Press).<br />
7. Bilingual Family Newsletter (žurnalas, sk<strong>ir</strong>tas padėti šeimoms, kurios susiduria su dvikalbės<br />
bendruomenės iššūkiais. Patalpintas elektroninėje duomenų bazėje. Leidėjas: Multilingual<br />
Matters).<br />
8. Journal of Multilingual & Multicultural Development (Spausdina straipsnius apie daugiakalbystės<br />
<strong>ir</strong> daugiatautiškumo problemas. Patalpintas elektroninėje duomenų bazėje. Leidėjas: Multilingual<br />
Matters).<br />
9. Language Awareness (Rašoma apie išorinės aplinkos faktorių įtaką kalbai, aptariamos sąmoningo<br />
<strong>kalbos</strong> vartojimo problemos. Patalpintas elektroninėje duomenų bazėje).<br />
10. TRANS – (kultūrologijos mokslo srities internetinis žurnalas).<br />
11. MFL (Žurnalas vidurinių mokyklų kalbų mokytojams. Leidžiamas tris kartus per metus.<br />
Straipsniuose pateikiami praktiniai patarimai, naujos idėjos visems, kas moko <strong>kalbos</strong> vidurinėje<br />
mokykloje).<br />
12. PRAXIS Fremdsprachenunterricht (fsu) (Užsienio <strong>kalbos</strong> pamokų didaktikai sk<strong>ir</strong>tas žurnalas).<br />
13. Zeitschrift für Interkulturellen Fremdsprachenunterricht (DaF) (žurnalas sk<strong>ir</strong>tas tarpkultūrinė<br />
užsienio <strong>kalbos</strong> pamokos problemoms).Teaching English as a Second or Foreign Language<br />
(Informacijos apie anglų <strong>kalbos</strong> kaip užsienio <strong>kalbos</strong> mokymą tarptautinis šaltinis).<br />
14. The Internet TESL Journal (Pradėtas leisti 1995 m. šis žurnalas sk<strong>ir</strong>tas mokytojams <strong>ir</strong> spausdina<br />
straipsnius, mokslinių tyrimų rezultatus, pamokos planus, padalomąją medžiagą <strong>ir</strong>k t. informaciją<br />
mokytojams).<br />
15. The English Teacher (Žurnalas, sk<strong>ir</strong>tas pradinių, vidurinių <strong>ir</strong> aukštesniųjų mokyklų mokytojams<br />
apie anglų <strong>kalbos</strong> mokymą Azijos šalyse. Straipsniuose lyginama anglų <strong>kalbos</strong> mokymo pat<strong>ir</strong>tis<br />
Azijos <strong>ir</strong> kitose pasaulio šalyse).<br />
16. Praxis Geographie (Westermann) - Ausgabe 1/2001: Bilingualer Geographieunterricht (Žurnalas<br />
apie dvikalbę geografijos pamoką).<br />
17. Praxis Geschichte (Westermann) - Ausgabe 1/2002: Bilingualer Geschichtsunterricht (žurnalas<br />
apie dvikalbę istorijos pamoką).<br />
36
18. Language in Society (Tarptautinis žurnalas, nagrinėjantis kalbą kaip socialinio gyvenimo aspektą).<br />
19. Babylonia – (žurnalas apie <strong>kalbos</strong> mokymosi <strong>ir</strong> mokymo problemas Šveicarijoje. Šis žurnalas<br />
prenumeruojamas Šiaulių universitetto Humanitarinio fakulteto skaitykloje).<br />
5.2. Knygos UKDIM tema:<br />
1. Aspects of Implementing Plurilingual Education. Seminar and field notes, 1997. Sudarė: Marsh V.,<br />
Marsland D., Nikula B., Jyväskylä T., The Continuing Education Centre of the University of<br />
Jyväskylä.<br />
2. Bilingual Education in Secondary Schools: Learning and Teaching Non-Language Subjects<br />
through a Foreign Language, 1994. Report on Workshop 12 A. Išleido: Council of Europe,<br />
Strasbourg 1994.<br />
3. Bialystok E., 1991. Language processing in bilingual children Cambridge.<br />
4. Bilingual Education in Secondary Schools: Learning and Teaching Non-Language Subjects<br />
through a Foreign Languagei, 1995. Second Progress Report of the Research and Development<br />
Programme of Workshop 12 A. Išleido: Council of Europe, Strasbourg.<br />
5. Bilingualer Geschichtsunterricht: Praxis Geschichte.:Teminis straipsnių rinkinys: Bilingualer<br />
Unterricht. CD-ROM, 2002, Nr.1. (Galima įsigyti: Westermann Schulbuchverlag GmbH,<br />
Redaktion Praxis Geschichte, Georg-Westermann-Allee 66, 38104 Braunschweig. Tel.: 0531/708-<br />
389, Fax: 0531/708-374).<br />
6. Wildhage M., Von Verstehen und Verständigung:<br />
http://lernen.bildung.hessen.de/bilingual/Magazin/Magazin/material_zeit/wildhage.pdf<br />
7. Teminis straipsnių rinkinys: Bilinguales Lehren und Lernen, 1996. Neusprachliche Mitteilungen<br />
aus Wissenschaft und Praxis. Nr. 49, 4.<br />
8. Bilinguales Lernen Online. Powerpoint-Präsentation zur Vorstellung des Portals /2002, Nr. 11.<br />
http://lernen.bildung.hessen.de/bilingual/Magazin/Magazin/material_zeit/Wiesbaden.ppt.<br />
9. Bilingualer Sachfachunterricht. Teminis straipsnių rinkinys: Geschichte in Wissenschaft und<br />
Unterricht. Sudarė: Rohlfes J., Schulze. W., Heft 2 / 2002.<br />
10. Bilingualer Sachfachunterricht. Teminis strapsnių rinkinys: Neusprachliche Mitteilungen, 2002.<br />
Nr. 3.<br />
11. Bilingualer Unterricht: Grundlagen, Methoden, Praxis, Perspektiven, 2000. Sudarė: Bach G.,<br />
Niemeier S., Fremdsprachenunterr, Nr. 5.<br />
12. Bilingualer Unterricht. Sudarė Weller F.-R., Wolff D.: Die Neueren Sprachen Nr. 92.<br />
37
13. Bilingualer Unterricht. Teminis straipsnių rinkinys: Der fremdsprachliche Unterricht Französisch<br />
1993, Nr. 27.<br />
14. Bilingualer Unterricht. Sudarė: Rampillon U,. Reisener H., Sonderheft fremdsprachlicher<br />
Unterricht Englisch. 1994, Nr. 3.<br />
15. Bonnet A., 2003. Chemie im bilingualen Unterricht. Leske und Budrich. Dezember.<br />
16. Breidbach S., 2000. Bilinguale Didaktik zwischen allen Stühlen Zum Verhältnis von<br />
Fremdsprachendidaktik und Sachfachdidaktiken. Sudarė: Sudarė: Bach G., Niemeier S.,<br />
Bilingualer Unterricht. Grundlagen, Methoden, Praxis, Perspektiven. Frankfurtas. P. 173-187.<br />
17. Butzkamm W., 1992. Zur Methodik des Unterrichts an bilingualen Zweigen. Zeitschrift für<br />
Fremdsprachenforschung Nr. 3. 1. P. 8-30.<br />
18. European models of bilingual education. Sudarė: Baetens H., Clevedon B. [u.a.] Multilingual<br />
Matters 1993.<br />
19. Christ H., 2000. Zweimal hinschauen – Geschichte bilingual lernen. Sudarė: Bredella L., Meißner<br />
F., J., Nünning A., Rösler D., Wie ist Fremdverstehen lehr- und lernbar Vorträge aus dem<br />
Graduiertenkolleg „Didaktik des Fremdverstehen“. Tiubingenas. P. 43-83.<br />
20. Drexel-Andrieu I., 1991. Bilinguale Geographie. Sudarė: Wode H., Burmeister P., Erfahrungen<br />
aus der Praxis des bilingualen Unterrichts. Informationshefte zum Lernen in der Fremdsprache<br />
Nr. 2.Kylis. P. 34-39.<br />
21. Drexel-Andrieu I., 1990. Geographische Literatur - Literarische Geographie: Ein Bericht aus dem<br />
deutsch-französischen bilingualen Unterricht. Sudarė: Fricke D., Glaap A.-R., Fremdsprache im<br />
Literaturunterricht - Literatur im Fremdsprachenunterricht. Schule & Forschung. Frankfurtas prie<br />
Maino. P. 92-101.<br />
22. Drexel-Andrieu I., 1993. La documentation pour la géographie bilingue dans l’Oberstufe. Der<br />
Fremdsprachliche Unterricht Nr. 27. P. 24-28.<br />
23. Fachuntericht in der Fremdsprache, 1994. Triangle 13. Sudarė: The British Council / ENS-Credif /<br />
Goethe-Institut. Paryžius.<br />
24. Fachunterricht in Französisch im Rahmen von flexiblen bilingualen Modulen, 2001. Sudarė:<br />
Krechel H.-L., išleido: Ministerium für Schule, Wissenschaft und Forschung NRW. Diuseldorfa<br />
25. Finkbeiner C., 2002. Bilingualer Unterricht. Reihe Praxis Schule & Innovation.<br />
26. Fruhauf G., Coyle D., Christ I., 1996. Fremdsprache als Arbeitssprache in Sachfächern. Praxis und<br />
Perspektiven bilingualen Lehrens und Lernens in Europa. Alkmaras.<br />
38
27. Hagge H. P., 1992. Forum Bilingualer Unterricht. Sudarė Raasch A., <strong>ir</strong> kt. Fremsprachen lehren<br />
und lernen: Perspektiven für ein Europa nach 1992. FMF-Beiträge zum Bundeskongreß in Lübeck.<br />
Saarbriukenas. P. 35-45.<br />
28. Hanselmann U., 2000. Geography" statt Erdkunde. DIE ZEIT Nr. 05<br />
http://lernen.bildung.hessen.de/bilingual/Magazin/Magazin/material_zeit/Zeit_Geography.doc.<br />
29. Handlungsorientierung und Mehrsprachigkeit: Fremd- und mehrsprachliches Handeln in<br />
interkulturellen Kontexten, 2001. Sudarė Abendroth-Timmer D., Breidbach S., Lang P., Frankfurt,<br />
Kolloq. Fremdsprachenunterr. Nr. 7.<br />
30. Helbig B., 2001. Das bilinguale Sachfach Geschichte: Eine emp<strong>ir</strong>ische Studie zur Arbeit mit<br />
französischsprachigen (Quellen-)Texten, Tiubingenas. Stauffenburg Verlag.<br />
31. Krechel H.-L., 1995. Inhaltsbezogene Spracharbeit im bilingualen Sachfach Erdkunde. Triangle<br />
Nr. 13. Paryžius. P. 95-112.<br />
32. Krechel H.-L., 1993. Spracharbeit im Anfangsunterricht Erdkunde bilingual. Der<br />
fremdsprachliche Unterricht Nr. 27. P. 11-15.<br />
33. Kronenberg W., 1993. Europäische Vergangenheit und ihre Bewältigung: Der Beitrag des<br />
bilingualen Geschichtsunterrichts zur mehrsprachigen Gestaltung der Zukunft. Der<br />
fremdsprachliche Unterricht Nr. 27. P. 30-38.<br />
34. Kronenberg W.,1992. Lieber bilingual nach Europa als sprachlos in die Zukunft. Die Neueren<br />
Sprachen 92. Nr. 1-2 (1993). P. 113-150.<br />
35. Lamsfuß-Schenk S., 2000. Didaktik des Fremdverstehens im bilingualen Geschichtsunterricht:<br />
Eine qualitative Longitudinalstudie. Sudarė: Abendroth-Timmer D., Breidbach S.,<br />
Handlungsorientierung und Mehrsprachigkeit: fremd- und mehrsprachliches Handeln in<br />
interkulturellen Kontexten. Frankfurtas <strong>ir</strong> kt. P. 161-176.<br />
36. Mäsch N., 1981. Sachunterricht in der Fremdsprache an Gymnasien mit deutsch-französisch<br />
bilingualem Zug“. Neusprachliche Mitteilungen aus Wissenschaft und Praxis Nr. 34. 1. P. 18-28.<br />
37. Mäsch N., 1998. Bilingualer Sachunterricht. Sudarė: Bausch K.-R., Christ H., Krumm H.J.<br />
Handbuch Fremdsprachenunterricht. Tiubingenas. P. 280-283.<br />
38. Mäsch N., 1993. Grundsätze des bilingual deutsch-französischen Bildungsganges an Gymnasien in<br />
Deutschland. Der fremdsprachliche Unterricht - Französisch Nr. 27. 9. P. 4-8.<br />
39. Methoden-Handbuch deutschsprachiger Fachunterricht, 1999, sudarė: Leisen J. Bona.<br />
40. Mühlmann H., Otten E., 1991. Bilinguale deutsch-englische Bildungsgänge an Gymnasien -<br />
Diskussion didaktisch-methodischer Probleme. Die Neueren Sprachen Nr. 90. 1. P. 2-23.<br />
39
41. Mukherjee V., 2001. Wie gut schreiben Immersionsschüler Allgemeine Sprachfähigkeit in L2-<br />
Englischdaten von bilingual unterrichteten Schülern. CD-ROM.<br />
42. Müller-Schneck E., 2000. Chancen und Probleme eines bilingualen deutsch-englischen<br />
Geschichtsunterrichts an Gymnasien in Nordrhein-Westfalen. Stimmen aus der Praxis. Geschichte,<br />
Politik und ihre Didaktik Nr. 28. P 41-45.<br />
43. Otten E., Thürmann E., 1993. Bilinguales Lernen in Nordrhein-Westfalen: ein Werkstattbericht -<br />
Konzepte, Probleme und Lösungsversuche. Die Neueren Sprachen 92. Nr. 1-2. P. 69-94.<br />
44. Otten E., Thürmann E., 1992. Überlegungen zur Entwicklung von Lehr- und Lernmaterialien für<br />
den bilingualen Fachunterricht. Zeitschrift für Fremdsprachenforschung Nr. 3.<br />
45. Otten E., Wildhage M., 2003. Praxis des bilingualen Unterrichts. Berlynas.<br />
46. Otto A., 1991. Das Fremde und das Eigene. Einige grundsätzliche Überlegungen zum<br />
Fachunterricht in der Fremdsprache (Englisch) aus der Sicht eines Geschichtslehrers. Sudarė:<br />
Wode H., Burmeister P., Erfahrungen aus der Praxis des bilingualen Unterrichts.<br />
Informationshefte zum Lernen in der Fremdsprache Nr. 2. P. 28-33.<br />
47. Reino-Pfalzo žemės pedagogikos centras.: Bilingualer Unterricht; Erweiterter<br />
Englischunterricht.Orientierungsstufe Klasse 6. http://www.bildungrp.de/material/katalog/einzel.phtmlAnzeigenummer=1274<br />
48. Snow M.A., Brinton D.M., 1997, The content-based classroom. Perspectives on Integrating<br />
Language and Content. New York.<br />
49. Thürmann E., 2000. Eine eigenständige Methodik für den bilingualen Sachfachunterricht Sudarė:<br />
Bach G., Niemeier S., Bilingualer Unterricht. Grundlagen, Methoden, Praxis, Perspektiven.<br />
Frankfurtas (Kolloquium Fremdsprachenunterricht, Bd. 5). P. 75-97.<br />
50. Weber R., 1993. Bilingualer Erdkundeunterricht und internationale Erziehung.<br />
Geographiedidaktische Forschungen nr. 23. Niurnbergas.<br />
51. Wode H., 1994. Bilinguale Unterrichtserprobung in Schleswig-Holstein: Bericht zur Entwicklung<br />
eines kommunikativen Tests für die Überprüfung des Englischen bei Schülern der 7.<br />
Jahrgangsstufe. Tomas II: Analytische Auswertungen. Arbeitsberichte und Materialien zum<br />
bilingualen Unterricht und Immersion 2. Kylis.<br />
52. Wode H., 1995. Lernen in der Fremdsprache. Grundzüge von Immersion und bilingualem<br />
Unterricht. Forum Sprache. Ismaningas.<br />
53. Zydatiß W., 2000. Bilingualer Unterricht in der Grundschule. Entwurf eines<br />
Spracherwerbskonzepts für zweisprachige Immersionspgrogramme. Miunchenas.<br />
40
LITERATŪROS SĄRAŠAS<br />
1. AUKŠTOJO MOKSLO ĮSTATYMAS (2000m. kovo 21d. Nr. VIII,1586). 10 straipsnis. Vilnius.<br />
2. BACH G., 2002.. Europeans and languages: Assessing the multilingual divide. Sudarė:<br />
FINKBEINER C., Wholeheartedly English: A Life of Learning - Festschrift for Johannes-Peter<br />
Timm. Berlynas. P. 34-50.<br />
3. BUROKAITĖ A., 2006. Studentų kalbinė kompetencija aukštojo mokslo internacionalizacijos<br />
kontekste: Šiaulių universiteto situacija. Magistro darbas. Šiaulių universitetas.<br />
4. CHRIST I., 2000. Zweimal hinschauen – Geschichte bilingual lernen. Sudarė: BREDELA,<br />
MEIßNER, NÜNNING&RÖSLER. P. 43-83.<br />
5. CHRIST I., 2002. In der Grundschule in zwei Sprachen lernen. Sudarė Finkbeiner C.,<br />
Bilingualität und Mehrsprachigkeit. Modelle, Projekte, Ergebnisse. Hanoveris. P. 43-51.<br />
6. COYLE D., 1996, Language Medium Teaching in Britain. Teaching Content in a Foreign<br />
Language, Practice and Perspectives in European Bilingual Education.Stichting Europees<br />
Platform voor het Nederlandse Onderwijs. Alkmaar. P. 155 – 176.<br />
7. EURYDICE“, 2006. Europos švietimo informacijos tinklas“. http://www.euridice.org. [žiūrėta<br />
2006-11-03].<br />
8. FEHLING S., 2005. Language Awareness und bilingualer Unterricht. Eine komparative Studie.<br />
Frankfurtas prie Maino, Berlinas, Bernas, Bruselis, Niujorkas, Oksfordas, Viena.<br />
9. FINKBEINER C., FEHLING S., 2002. Bilingualer Unterricht: Aktueller Stand und<br />
Implementierungsmöglichkeiten im Studium. Sudarė FINKBEINER C., Bilingualer Unterricht.<br />
Lehren und Lernen in zwei Sprachen. Hanoveris. P. 9-23.<br />
10. GAIGER-JALLET A., 2005. Le bilinguisme pour grand<strong>ir</strong> Naître bilingue ou le devin<strong>ir</strong> par l‘école.<br />
Paryžius. L‘Harmattan.<br />
11. HALLET W., 1998. The Bilingual Triangle: Überlegungen zu einer Didaktik des bilingualen<br />
Sachfachunterrichts. Praxis des neusprachlichen Unterrichts. Nr. 45(2). Berlynas. P. 115-125.<br />
12. HALLET W., 2003. Bilingualer Unterricht: Qualifikationen, didaktische Konzepte und<br />
Curriculum. Bilinguales Lernen als fremdsprachige Konstruktion wissenschaftlichen Wissens.<br />
Sudarė: HOFFMANN, R. Bilingualer Geographieunterricht : Konzepte - Praxis - Forschung.<br />
Nürnberg: Selbstverl. des Hochschulverbandes für Geographie und ihre Didaktik. 45-64.<br />
13. INTEGRUOTAS DALYKO IR UŽSIENIO KALBOS MOKYMAS. Švietimo <strong>ir</strong> mokslo ministerija. 2006,<br />
VILNIUS.<br />
14. MoBiDic, http://www. Mobidic.org. [žiūrėta 2006-11-10].<br />
41
15. KALBŲ MOKYMO POLITIKOS APRAŠAS. LIETUVA. Kalbų politikos skyrius Strasbūre. Leituvos<br />
švieitmo <strong>ir</strong> mokslo Ministerija (2004-2006m.). Vilnius.<br />
16. KNUST M., 1994. „Bili ist echt gut ...“: Pilotstudie zur Evaluierung von deutsch-englisch<br />
bilingualem Unterricht in Schleswig-Holstein. Kylis.<br />
17. KRECHEL H.-L., 1998. Sprachliches Lernen im bilingualen Unterricht: ein Vehikel zur<br />
Mehrsprachigkeit. Sudarė: MEIßNER R., Mehrsprachigkeitadidaktik. Konzepte, Analysen,<br />
Lehrererfahrungen mit romanischen Fremdsprachen. P. 121-130.<br />
18. LAMSFUß-SCHENK S., WOLFF D., 1999. Bilingualer Sachfachunterricht: Fünf kritische<br />
Anmerkungen zum state of the art. Zeitschrift für Interkulturellen Fremdsprachenunterricht<br />
[Online], Nr. 4(2), P. 7 http://www.spz.tudarmstadt.de/projekt_ejournal/jg_04_2/beitrag/lamsfus2.htm<br />
[žiūrėta 2006-12-07].<br />
19. LE PAPE RACINE Ch., 2006. Der stetige Aufstieg der Immersion in den Schulen Europas.<br />
Babylonia. Nr. 2. Cugas. P. 17-20.<br />
20. LIETUVOS ŠVIETIMO GAIRĖS LIETUVOS ŠVIETIMO PLĖTOTĖS STRATEGINĖS NUOSTATOS 2003-2012<br />
M. Projektas. 149 psl.<br />
21. SEKRETARIAT DER STÄNDIGEN KONFERENZ DER KULTUSMINISTER DER LÄNDER IN DER<br />
BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND, 1999. Konzepte für den bilingualen Unterricht.<br />
Erfahrungsbericht und Vorschläge zur Weiterentwicklung. Bona. P. 6.<br />
22. SKRIPKIENĖ R., Dvikalbis ugdymas Lietuvoje: prielaidos, siekiai <strong>ir</strong> galimybės<br />
http://www.pedagogika.lt/puslapis/bps/rsdvik1.doc). [žiūrėta 2006-10-20].<br />
23. STUDIJŲ PROGRAMOS 2007-2008 m.m. 2006, Šiauliai.<br />
24. SUŠINSKIENĖS V., Prancūzų <strong>kalbos</strong> <strong>ir</strong> dalykų integruots <strong>mokymas</strong><br />
(http://www.dzukija.alytus.lm.lt/pranc__<strong>ir</strong>_dalyku_integr.htm) [žiūrėta 2006-11-23].<br />
25. UZERLI U., ISBERNER J., 2002. Problem- und Entscheidungsfelder: Planung an Real-, Haupt-,<br />
und Gesamtschulen. Sudarė: FINKBEINER C., Bilingualer Unterricht Lehren und Lernen in zwei<br />
Sprachen. Hanoveris.<br />
26. VIRGAILAITĖ-MEČKAUSKAITĖ E., ZUBILINA O., 2006. ŠU magistrantų mokslinės kompetencijos<br />
tarptautinis aspektas. Magistro darbas. Šiaulių universitetas.<br />
27. WODE H., 1995. Lernen in der Fremdsprache: Grundzüge von Immersion und bilingualem<br />
Unterricht. Išmaningas.<br />
28. WOLLF D., 2005. Integriertes Inhalts- und Sprachlernen: ein innovatives Konzept in den<br />
Erziehungs- und Bildungsystemen der Europäischen Union.<br />
http://www.men.lu/edu/fre/presidence/CLIL/Luxembourg2005.pdf [žiūrėta 2006-10-17].<br />
42
29. WOLFF D. 2000. Möglichkeiten zur Entwicklung von Mehrsprachigkeit in Europa. Sudarė: BACH,<br />
G. & NIEMEIER S., Bilingualer Unterricht: Grundlagen, Methoden, Praxis, Perspektiven.<br />
Frankfurtas prie Maino. P. 159-172.<br />
30. VOLLMER H. J., 2000. Bilingualer Sachfachunterricht als Inhalts- und Sprachlernen. Sudarė:<br />
BACH G., NIEMEIER S., Bilingualer Unterricht: Grundlagen, Methoden, Praxis, Perspektiven.<br />
Frankfurtas prie Maino. P. 51-73.<br />
31. ŽADEIKAITĖ L., 2007. Pranešimas KALBŲ MOKYMASI IR KALBŲ ĮVAIROVĖ (2007-01-22).<br />
43