2009 metinÄ AB Å iaulių banko ir banko grupÄs ... - Å iaulių Bankas
2009 metinÄ AB Å iaulių banko ir banko grupÄs ... - Å iaulių Bankas
2009 metinÄ AB Å iaulių banko ir banko grupÄs ... - Å iaulių Bankas
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>AB</strong> ŠIAULIŲ BANKAS<br />
FINANSINIŲ ATASKAITŲ AIŠKINAMASIS RAŠTAS<br />
<strong>2009</strong>M. GRUODŽIO 31 D.<br />
(Visos sumos pateiktos tūkst. litų, jei nenurodyta kitaip)<br />
BENDROJI INFORMACIJA<br />
<strong>AB</strong> Šiaulių bankas įregistruotas kaip akcinė bendrovė Lietuvos Respublikos įmonių registre 1992 m. vasario 4 d. <strong>Bankas</strong> turi<br />
Lietuvos <strong>banko</strong> išduotą licenciją vykdyti visas bankines operacijas, nurodytas Lietuvos Respublikos komercinių bankų<br />
įstatyme <strong>ir</strong> Banko statute, išskyrus operacijas tauriaisiais metalais.<br />
Banko centrinė būstinė įsikūrusi Šiauliuose, Tilžės g. 149, LT-76348. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje <strong>Bankas</strong> turėjo 14<br />
filialų <strong>ir</strong> 38 klientų aptarnavimo skyrius (2008 m. – 14 filialų <strong>ir</strong> 45 klientų aptarnavimo skyrius). <strong>2009</strong> m. gruodžio 31 d.<br />
Banke d<strong>ir</strong>bo 475 darbuotojai (2008 m. gruodžio 31 d. – 522 darbuotojai). <strong>2009</strong> m. gruodžio 31 d. Grupėje d<strong>ir</strong>bo 530<br />
darbuotojų (2008 m. gruodžio 31 d. – 578 darbuotojai).<br />
<strong>Bankas</strong> priima indėlius, teikia paskolas, atlieka piniginius pervedimus <strong>ir</strong> dokumentinius atsiskaitymus, keičia valiutas savo<br />
klientams, išduoda <strong>ir</strong> aptarnauja debetines <strong>ir</strong> kreditines korteles, atlieka prekybos finansavimą, investuoja į vertybinius<br />
popierius <strong>ir</strong> jais prekiauja bei atlieka kitas operacijas, numatytas Komercinių bankų įstatyme (išskyrus operacijas tauriaisiais<br />
metalais).<br />
Banko akcijos yra įtrauktos į Vilniaus vertybinių popierių b<strong>ir</strong>žos – <strong>AB</strong> NASDAQ OMX Vilnius Oficialųjį sąrašą.<br />
<strong>Bankas</strong> turėjo šias dukterines įmones:<br />
• U<strong>AB</strong> „Šiaulių <strong>banko</strong> lizingas” (toliau – „ŠB lizingas”, finansinės nuoma (lizingas) <strong>ir</strong> nuoma),<br />
• U<strong>AB</strong> „Šiaulių <strong>banko</strong> investicijų valdymas” (toliau – „ŠB investicijų valdymas”, investicijų valdymo veikla),<br />
• U<strong>AB</strong> „Šiaulių <strong>banko</strong> turto fondas” (toliau – „ŠB turto fondas”, nekilnojamojo turto valdymo veikla),<br />
Investicijos į dukterines įmones yra išsamiau aprašytos 16 pastaboje Investicijos į dukterines įmones.<br />
Banko akcininkų struktūra atskleista 26 pastaboje Akcinis kapitalas.<br />
Finansų krizė <strong>ir</strong> jos poveikis Šiaulių bankui<br />
Finansinė krizė stipriai paveikė beveik visas ūkio šakas Lietuvoje, ne išimtis <strong>ir</strong> bankai. BVP mažėjimas, nedarbo lygio<br />
augimas, mokesčių didinimas, darbo užmokesčio bei kitų išmokų mažinimas turėjo įtakos <strong>ir</strong> finansiniam klientų stabilumui.<br />
Mažėjant <strong>banko</strong> klientų mokumui išaugo pradelstų bei nuvertėjusių paskolų dalis. Dėl to, skolininkų finansinės būklės bei<br />
paskolų grąžinimo galimybės <strong>2009</strong> m. buvo vertinamos daug konservatyviau nei anksčiau. Taip pat padidėjęs nepasitikėjimas<br />
litu, kalbos apie jo devalvavimą, ženkliai padidino tarpbankinių paskolų litais (VILIBOR) palūkanų normas, o tai reikšmingai<br />
padidino <strong>banko</strong> skolinimosi kaštus. Tačiau nepaisant šių neigiamų aplinkybių, <strong>2009</strong> m. <strong>Bankas</strong> tinkamai valdė visas rizikas,<br />
padidino indėlių apimtis taip pagerindamas likvidumą <strong>ir</strong> vykdė visus Lietuvos <strong>banko</strong> nustatytus rodiklius.<br />
APSKAITOS PRINCIPAI<br />
Toliau aprašyti pagrindiniai apskaitos principai, kuriais buvo remiamasi rengiant šias finansines ataskaitas.<br />
Finansinių ataskaitų rengimo pagrindas<br />
Banko bei Grupės finansinės ataskaitos parengtos pagal Tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (TFAS), priimtus<br />
taikymui Europos Sąjungoje. Finansinės ataskaitos parengtos remiantis istorinės įsigijimo savikainos samprata, pakeista dėl<br />
investicinių vertybinių popierių, sk<strong>ir</strong>tų pardavimui, prekybinio finansinio turto <strong>ir</strong> finansinių įsipareigojimų bei visų išvestinių<br />
finansinių priemonių perkainojimo.<br />
Rengiant finansines ataskaitas pagal TFAS, taikomos prielaidos <strong>ir</strong> vertinimai, kurie turi įtakos apskaitomo turto <strong>ir</strong><br />
įsipareigojimų sumoms bei neapibrėžtojo turto <strong>ir</strong> įsipareigojimų atskleidimui finansinių ataskaitų sudarymo dieną, taip pat<br />
per ataskaitinį laikotarpį apskaitytoms pajamų <strong>ir</strong> sąnaudų sumoms. Nors šie vertinimai yra pagrįsti vadovybės turimomis<br />
žiniomis apie esamą padėtį <strong>ir</strong> veiksmus, faktiniai rezultatai galiausiai gali sk<strong>ir</strong>tis nuo šių vertinimų.<br />
Šios finansinės ataskaitos apima konsoliduotas Grupės finansines ataskaitas <strong>ir</strong> Banko atsk<strong>ir</strong>as finansines ataskaitas. Toks<br />
finansinių ataskaitų pateikimo būdas naudojamas siekiant užtikrinti atitikimą Lietuvos Banko nustatytam formatui, kuris<br />
naudojamas įstatymų numatytos finansinės atskaitomybės tikslams.<br />
Sumos šiose finansinėse ataskaitose pateikiamos nacionaline Lietuvos valiuta – litais (Lt). Nuo 2002 m. vasario 2 d. litas<br />
buvo susietas su euru santykiu 3,4528 lito = 1 euras.<br />
10 iš 144