SILPNUMO ĮVEIKIMAS AFRIKOJE - European Commission - Europa
SILPNUMO ĮVEIKIMAS AFRIKOJE - European Commission - Europa
SILPNUMO ĮVEIKIMAS AFRIKOJE - European Commission - Europa
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
2009 m. Europos ataskaita dėl vystymosi<br />
Skaudūs pasaulio finansų krizės padariniai silpnoms Afrikos valstybėms<br />
Taip pat tikėtina, kad finansų krizė sumažino galimybes finansuoti pasaulio prekybą. Afrikos Į pietus nuo Sacharos, ypač silpnų<br />
šalių, įmonės labiau nei kitos priklauso nuo prekybos finansavimo. Daugelis Afrikos Į pietus nuo Sacharos įmonių yra priklausomos<br />
nuo paskirties šalių akredityvų, dažniausiai dėl neišsivysčiusių vidaus finansų sistemų ir savifinansavimo stygiaus. Esant dideliam<br />
neapibrėžtumui ir trūkstant pasitikėjimo, šie tiekėjai sumažino savo riziką ir pristabdė skolinimą. Labiau kenčiančios įmonės ir šalys<br />
laikomos rizikingesnėmis. Taigi kredito normavimas, didinantis prekybos sąnaudas, pristabdė silpnų Afrikos Į pietus nuo Sacharos<br />
šalių eksportą.<br />
Analizės 19 , pagrįstos 117 sisteminių krizių 20 ir dvišalės prekybos duomenimis, rodo, kad dabartinė krizė gali turėti labai neigiamą<br />
poveikĮ Į pietus nuo Sacharos esančių Afrikos šalių eksportui. Visų pirma, ankstesnių finansinių krizių ir recesijų poveikis Afrikos<br />
Į pietus nuo Sacharos eksportui būdavo sunkesnis ir tęsdavosi ilgiau, jei prekybos partneris būdavo pramoninė šalis. Antra, Į pietus<br />
nuo Sacharos esančios Afrikos šalys patyrė skaudesnius ir ilgiau trunkančius padarinius nei kiti regionai, kai krizės veikė jų paskirties<br />
rinkas. Taip yra ne tik dėl to, kad jų eksporto krepšeliuose pirminiai produktai sudaro per didelę dalį, bet ir dėl mažesnio Afrikos<br />
Į pietus nuo Sacharos gamybos eksporto, kuriame dominuoja mažesnės pridėtinės vertės gaminiai, konkurencingumo. Sunkūs<br />
padariniai jaučiami tiek Afrikos Į pietus nuo Sacharos gamybos, tiek žaliavų eksporto sektoriuose (žr. 6.3 pav.) Pažeidžiamumą<br />
didina ir menkai išplėtota infrastruktūra, kuri didina išlaidas (muitai, biurokratija, pasienio kontrolė). Priešingai, norėdamos išnaudoti<br />
ekonominės krizės teikiamas galimybes, įmonės turi atrasti nišas, kurti kokybiškesnius gaminius arba kilti vertės grandine. Bet tam<br />
reikia tinkamo žmogiškojo kapitalo, kurio silpnose šalyse trūksta.<br />
6.3 paveikslas. Afrikos Į pietus nuo Sacharos pirminės ir gamybos produkcijos eksportas<br />
po finansų krizės šalyse partnerėse<br />
Perteklinės prekybos koeficientas<br />
0,5<br />
0,3<br />
0,1<br />
-2 -1 -0,1 1 2 3 4 5 6 7 8<br />
-0,3<br />
-0,5<br />
Gamybos produkcija<br />
Pirminė produkcija<br />
-0,7<br />
Šaltinis: Berman ir Martin 2009.<br />
Metai po krizės<br />
Pastaba: Grafike vaizduojamas Afrikos eksporto nuokrypio po finansų krizės, įvykusios t = 0 metais, santykis su vidutiniu nuosmukio<br />
poveikiu. Perteklinės prekybos koeficientas y ašyje rodo Afrikos Į pietus nuo Sacharos dvišalio eksporto nuokrypį, atsiradusĮ dėl finansų<br />
krizės šalyse partnerėse, lyginant su vidutiniu nuokrypiu: teigiamas (neigiamas) perteklinės prekybos koeficientas reiškia, kadfi n a n s ų<br />
krizės šalyje partnerėje poveikis Afrikos eksportui yra labiau teigiamas (neigiamas), nei vidutinis poveikis eksportui.<br />
3.3 MAŽĖJANTYS PAGALBOS SRAUTAI – VENGTINAS SCENARIJUS<br />
2005 m. Glenyglse vykusiame G8 viršūnių susitikime buvo pažadėta didinti pagalbą Afrikos šalims – šis pažadas buvo pakartotas<br />
ir patvirtintas paskesniuose tarptautiniuose susitikimuose. Tačiau 2008–2009 m. sukelta pasaulinė recesija verčia suabejoti realia<br />
EBPO-PVK donorų teikiamų pagalbos priemonių raida. Siekiant finansuoti finansinio stimuliavimo paketus, skirtus vidinei paklausai<br />
šalyse donorėse palaikyti, pagalbos biudžetai gali būti sumažinti lyginant su 2008 m. pasiektu aukščiausiu tašku. Pirmieji kai kurių<br />
EBPO-PVK šalių narių požymiai neteikia daug vilčių. Airijos vyriausybė paskelbė 22 % mažinsianti šiems metams numatytą pagalbos<br />
biudžetą. 2009 m. Italija gali perpus sumažinti savo pagalbos biudžetą, pasiekdama neigiamą visų laikų rekordą 21 . Trumpalaikėje ir<br />
vidutinėje perspektyvoje dėl pastarojo meto biudžetų deficito atitinkamą poveikĮ pajus ir daugumos išsivysčiusių šalių pagalbos<br />
biudžetai. Taigi artimiausioje ateityje galima tikėtis išlaidų mažinimo arba didesnių palūkanų.<br />
Ankstesnės krizės, kurios nebuvo tokios globalios, rodo, kad susidūrę su didesne recesija donorai linkę reikšmingai mažinti pagalbos<br />
biudžetus. Pavyzdžiui, po 1991 m. Šiaurės šalių bankų krizės labai sumažėjo Norvegijos, Švedijos ir Suomijos pagalbos išmokos.<br />
19<br />
Berman ir Martin (2009), skaičiuodami reakcijas Į impulsus, taiko sunkio modelį. Šiuo atveju Afrika Į pietus nuo Sacharos analizuojama kaip visuma, nes trūksta<br />
patikimų skirtingų laikotarpių duomenų iš silpnų šalių grupės. Daugiau informacijos pateikiama jų grindžiamajame dokumente 1B tome.<br />
20<br />
Sisteminė krizė apibrėžiama kaip įvykis (kuris gali tęstis kelerius metus), kai išsemiamas beveik visas arba visas bankų kapitalas. Naudojami 1972–2002 m.<br />
dvišalės prekybos ir finansų krizės duomenys.<br />
21<br />
Žr. One 2009.<br />
81<br />
DĖL<br />
EUROPOS ATASKAITA<br />
VYSTYMOSI