SILPNUMO ĮVEIKIMAS AFRIKOJE - European Commission - Europa
SILPNUMO ĮVEIKIMAS AFRIKOJE - European Commission - Europa
SILPNUMO ĮVEIKIMAS AFRIKOJE - European Commission - Europa
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
2009 m. Europos ataskaita dėl vystymosi<br />
Silpnumas ir atsparumas<br />
strategijų. Kadangi pasikartojantys sukrėtimai gali griauti atsparumą, trumpalaikes priemones galima suderinti su atsparumu<br />
grindžiamu požiūriu 7 . Silpnumo spąstų galima išvengti mokantis iš intervencijų, kurios jau daug metų atliekamos sudėtingų<br />
humanitarinių krizių metu, geriausios praktikos.<br />
2.2 ATSPARUMO IR VEIKSMINGUMO KOMPROMISAI<br />
Ekonomikos efektyvumas ir augimas būtini siekiant mažinti skurdą, bet vien jų negana. Atsparumu grindžiamas požiūris verčia<br />
persvarstyti plėtros politiką, pagal kurią didinant žmonių gerovę esminiais veiksniais laikomas našumas ir ekonomikos augimas. Tuo<br />
tarpu didžiausio augimo politika kai kuriais atvejais gali pakenkti sistemos atsparumui ir sukelti grėsmę jos tvarumui. Pavyzdžiui,<br />
Į eksportą orientuota politika, skatinanti našumą ir stiprinanti šalies augimo galimybes, gali taip pat sumažinti jos atsparumą.<br />
Kaip? Darydama spaudimą specializuotis svarbiausiuose sektoriuose, priklausomuose nuo didelių kainų svyravimų tarptautinėse<br />
rinkose. Perrings (2006) teigia, kad sutelkus išteklius veiklos srityse, duodančiose aukščiausią trumpalaikĮ pelną, beveik neabejotinai<br />
sumažės bendras sistemos atsparumas 8 .<br />
2.3 NAUJI ANALIZĖS ELEMENTAI FORMULUOJANT PLĖTROS STRATEGIJAS<br />
Taikant atsparumu grindžiamą požiūrĮ dažniausiai išplečiami efektyvios plėtros politikos tikslai ir reikalavimai. Politikos kūrimas turi<br />
būti grindžiamas ne tik statiškomis analizėmis ir padarinių stebėsena, bet ir „atsparumo vertimu“. Atliekant socialinės ir ekonominės<br />
sistemos atsparumo šaltinių analizę reikia geriau suprasti prisitaikymo mechanizmus, gebėjimą mokytis, saviorganizaciją, sprendimų<br />
priėmimo procesus ir kolektyvinius veiksmus. Šie analizės elementai galėtų papildyti socialinio kapitalo ir socialinės sanglaudos,<br />
namų ūkių turto, pavojų ir sukrėtimų rizikos, taip pat piliečių ir namų ūkių galimybių atlaikyti sukrėtimus tyrimą.<br />
3. VALSTYBĖS SILPNUMAS MAŽINA SOCIALINĮ IR EKONOMINĮ ATSPARUMĄ<br />
Procesai, padedantys žmonėms didinti savo gerovę priklauso nuo skirtingų lygmenų socialinių struktūrų,<br />
kaip antai namų ūkių, vietos, valstybės ir pasaulinės bendruomenės, sąveikos, taip pat įvairių tipų<br />
institucijų, kaip antai rinkų, politinių, kultūrinių ir teisinių sistemų, socialinio kapitalo, oficialių ir neoficialių<br />
sistemų, teisių naudoti išteklius reguliavimo, ginčų bei konfliktų sprendimo institucijų, sąveikos.<br />
5.2 langelis. Ekonomikos augimas, plėtra ir gerovė silpnose šalyse<br />
J. Allister McGregor, Sasekso universiteto Plėtros tyrimų institutas<br />
Prieš kurĮ laiką W. Arthuras Lewisas pareiškė, kad ekonomikos augimas nėra plėtros paskirtis, o būdas suteikti žmonėms<br />
daugiau pasirinkimo. Ši idėja buvo plačiai pripažinta, ją rutuliojo daug žinomų plėtros mąstytojų. Tačiau ji ne visada nuosekliai<br />
taikoma politikoje ir praktikoje.<br />
Pastaruoju metu kilusios pasaulio ekonomikos, pasaulio valdymo ir pasaulio aplinkos krizės suteikė akstiną persvarstyti,<br />
kaip mes suprantame plėtrą ir kaip organizuojame tarptautinę plėtros politiką bei praktiką. Dažnai girdimi raginimai kurti<br />
žmogiškesnĮ požiūrĮ Į plėtros teoriją (žr. 2009 m. Sarkozy Komisijos ataskaitą), tvirtai pagrįstą pripažinimu, kad plėtros<br />
politikos paskirtis yra sudaryti žmonėms socialines sąlygas siekti gerovės ir šalinti sąlygas, dėl kurių kyla žmonių kančios.<br />
Kuriant socialines sąlygas žmonių gerovei siekti, silpnose besivystančiose šalyse susiduriama su dideliais iššūkiais. Daugelyje<br />
šių šalių žmonės ir bendruomenės, siekdamos išgyventi ir klestėti, kuria savo socialines sąlygas. Žmonės buriasi Į vietos<br />
bendrijas. Jie moka privačioms karinėms grupuotėms už fizinio saugumo užtikrinimą. Kartais jų rinkos galimybės priklauso<br />
nuo vietos verslo vadovų. O kartais, norėdami užtikrinti bent elementarų įstatymų ir tvarkos laikymąsi, jie grįžta prie<br />
tradicinių teisingumo sistemų. Šios bendrijos suteikia minimalias išgyvenimo sąlygas, bet taip pat jose dažniausiai pasireiškia<br />
kompromisai, neteikiantys naudos žmonių vystymuisi ir gerovei. Patenkinami kai kurie pagrindiniai poreikiai, bet aukojamos<br />
laisvės, be to, didelis nestabilumas bei nesaugumas mažina bendrą gyvenimo kokybę.<br />
7<br />
Guillaumont ir Guillaumont Jeanneney 2009.<br />
8<br />
Perrings 2006.<br />
73<br />
DĖL<br />
EUROPOS ATASKAITA<br />
VYSTYMOSI