SILPNUMO ĮVEIKIMAS AFRIKOJE - European Commission - Europa
SILPNUMO ĮVEIKIMAS AFRIKOJE - European Commission - Europa
SILPNUMO ĮVEIKIMAS AFRIKOJE - European Commission - Europa
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
2009 m. Europos ataskaita dėl vystymosi<br />
Es politika siekiant įveikti silpnumą Afrikoje Į pietus nuo Sacharos<br />
Finansinės priemonės ir procedūros. Dabartinėmis 2007–2013 m. finansinėmis perspektyvomis, EB ėmė reformuoti savo išorės<br />
veiksmų finansines priemones, susidedančias, be kita ko, iš Stabilumo priemonės, Vystomojo bendradarbiavimo priemonės (įskaitant<br />
temines biudžeto eilutes, kaip antai „Besivystantys nevalstybiniai veikėjai ir vietos valdžios institucijos“), Europos demokratijos ir<br />
žmogaus teisių priemonės, taip pat Europos plėtros fondo, kuris veikia kaip Į ES biudžetą neįtraukto bendradarbiavimo su AKP<br />
priemonė. Stabilumo priemonei 2007–2013 m. laikotarpiu skirta 2,1 milijardo eurų 25 . 10-asis Europos plėtros fondas AKP<br />
šalims 2008–2013 m. yra 22,7 milijardo eurų. Jis sudaro bendrą plėtros ir su saugumu susijusios veiklos finansavimo<br />
sistemą 26 .<br />
8.5 langelis. Pažeidžiamumo FLEX<br />
Siekdama paremti besivystančias šalis, kurios stengiasi įveikti 2008–2009 m. ekonomikos ir finansų krizės padarinius,<br />
2009 m. ES patvirtino kelias priemones, tarp jų specialią pažeidžiamumo FLEX (V-FLEX) sistemą 27 . Tai trumpalaikė paklausa<br />
grįsta priemonė, pagal kurią remiamos pažeidžiamiausios AKP šalys, pasižyminčios mažu atsparumu, siekiant suteikti joms<br />
galimybių 2009 ir 2010 m. nemažinti svarbiausių išlaidų, ypač socialiniuose sektoriuose. V-FLEX gali teikti subsidijas AKP<br />
šalyse, kur nepakanka Tarptautinių finansų institucijų paskolų arba kur jos nevykdo veiklos. Paramą galima teikti arba remiant<br />
biudžetą (pirmenybė teikiama šiam būdui) arba per esamus projektus bei programas (atsarginis variantas).<br />
2009-2010 m. laikotarpiu V-FLEX skirta 500 milijonų. Kiekvienos šalies tinkamumas dalyvauti pažeidžiamumo FLEX sistemoje<br />
sprendžiamas atskirai pagal Komisijos nustatytus kriterijus.<br />
2003 m. Afrikos Sąjungos prašymu įkurta Afrikos taikos palaikymo priemonė per Europos plėtros fondą remia Afrikos taikos palaikymo<br />
operacijas. Pastaruoju metu Europos Komisija su kai kuriomis šalimis narėmis, Pasaulio banku, Afrikos plėtros banku ir Tarptautiniu<br />
valiutos fondu ėmė strategiškai dirbti su parama silpnų šalių biudžetams, siekdama sukurti gaires ir pagerinti koordinaciją ES bei<br />
tarptautiniu lygiu. Kaip jau minėta, 2009 m. pabaigoje šiuo klausimu turėtų būti priimtas Bendro požiūrio dokumentas (BPD). Komisija<br />
taip pat peržiūrėjo savo procedūras, suteikdama joms lankstumo silpnumo situacijose.<br />
Žmogiškieji ištekliai. Šiai politikai įgyvendinti skirti žmogiškieji ištekliai Europos šalių narių sostinėse, Briuselyje ir Afrikoje<br />
Į pietus nuo Sacharos tebėra problema, bet EB delegacijos įgijo daugiau politinio sąmoningumo ir jautrumo. EB delegacijos vis<br />
dar daugiausiai valdo paramos projektus ir programas, bet vis daugiau dėmesio skiriama politiniam aspektui ir dedama daugiau<br />
pastangų veiksmingiau panaudoti politinĮ dialogą. Kai kurios EB delegacijos jau turi politinius patarėjus, ir labiau orientuojamasi<br />
Į valdymo klausimus – to ilgą laiką trūko EB politikoje. Tačiau daugeliui EB delegacijų vis dar trūksta pajėgumo atsižvelgti Į socialinius<br />
veiksnius, galinčius sukelti nestabilumą, ir veiklos vietoje, kad galėtų visiškai suprasti aktualius klausimus. Jos dažnai stokoja aiškios<br />
politinės strategijos ir įgaliojimų, kuriuos palaikytų visi atitinkamos srities ES veikėjai, taip pat gebėjimų tą strategiją įgyvendinti. Jei<br />
bus priimta ES Lisabonos sutartis, ji galėtų sudaryti galimybes stiprinti ir remti šĮ politinĮ aspektą per naują institucinę architektūrą.<br />
Bet EB taip pat reikia spręsti procedūrinius apribojimus, kurie dažnai trukdo politinius įsipareigojimus paversti veiksmais28.<br />
Krizių valdymo galimybės. ES taip pat plėtoja savo gebėjimus valdyti pilietines ir karines krizes. 2003 m. birželį, per ESGP sistemą<br />
ES pirmą kartą be NATO pagalbos dislokavo savo karines pajėgas už Europos ribų, Kongo Demokratinės Respublikos Iturio provincijoje.<br />
Jų tikslas buvo stabilizuoti saugumo padėtĮ ir pagerinti humanitarines sąlygas svarbiausiame Bunijos mieste ir jo apylinkėse.<br />
2004–2006 m. per ESGP sistemą Į Kongo Demokratinę Respubliką ES išsiuntė Europos policijos pareigūnų konsultacinę misiją<br />
(EUPOL Kinšasa), kurios tikslas buvo padėti reformuoti saugumo sektorių, ir EUFOR DRC karinę misiją Kinšasoje bei jos apylinkėse,<br />
kurios užduotis buvo padėti MONUC misijai stabilizuoti padėtĮ rinkimų metu ir apsaugoti civilius gyventojus. Nuo 2008 m. sausio<br />
iki 2009 m. kovo, ES dislokavo karines pajėgas rytų Čade ir šiaurės rytinėje Centrinės Afrikos Respublikos dalyje su tikslu apsaugoti<br />
civilius, kuriems grėsė pavojus, pagerinti humanitarinės pagalbos tiekimą ir apsaugoti JT darbuotojus bei infrastruktūrą.<br />
25<br />
IšsamesnĮ šios konkrečios priemonės aptarimą žr. Gänzle 2009.<br />
26<br />
Nefinansuojami tik puolamieji kariniai veiksmai, nes EPF negali to daryti pagal visuotinai priimtą tarptautinĮ oficialiosios plėtros paramos apibrėžimą.<br />
27<br />
Europos Bendrijų Komisija 2009.<br />
28<br />
Pavyzdžiui, EB procedūros apsunkina EB delegacijų pastangas samdyti vietinius tyrėjus, kurie galėtų tam tikrais atvejais padėti joms analizuoti aplinkybes.<br />
Koeb 2008, pavyzdžiui, siūlo primygtinai reikalauti samdyti patyrusius darbuotojus.<br />
111<br />
DĖL<br />
EUROPOS ATASKAITA<br />
VYSTYMOSI