Susisiekimo sistemos plÄtros programos projektas
Susisiekimo sistemos plÄtros programos projektas
Susisiekimo sistemos plÄtros programos projektas
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
LRT sistemas, taip pat elektrinės vieno bėgio nukreipiamosios <strong>sistemos</strong> (GLT – angl. guided<br />
light transit).<br />
Logistikos centras – nepriklausomų kompanijų ir įstaigų, vykdančių krovinių vežimo,<br />
ekspedijavimo bei pagalbinę su tuo susijusią veiklą (sandėliavimas, krovinių aptarnavimas,<br />
remontas ir kitos paslaugos), teritorinis vienetas, kurio sudėtyje yra bent vienas įvairiarūšis<br />
(intermodalinis) terminalas.<br />
Mišrusis (kombinuotas) transportavimas – tai įvairiarūšis (intermodalinis)<br />
transportavimas, kai didžiąją maršruto dalį vežama geležinkeliais, vidaus vandenų ar jūrų<br />
transportu, o bet kokia pradinė ar galinė maršruto dalis, maksimaliai trumpiausia, įveikiama<br />
kelių transportu.<br />
Nulinė vizija – saugaus eismo koncepcija, paremta visišku žūčių eismo įvykiuose<br />
eliminavimu.<br />
Paskirstymo (distribucijos) centras (židinys) – centrinė vieta skirta krovinių<br />
surinkimui, rūšiavimui, perkrovimui ir paskirstymui aptarnaujant tam tikrą teritoriją.<br />
Sausumos uostas – žemyninėje dalyje esantis įvairiarūšis (intermodalinis) terminalas,<br />
tarnaujantis krovinių paskirstymui į susietą jūrų uostą.<br />
<strong>Susisiekimo</strong> sistema – sausumos ir vandens kelių, elektroninių ryšių ir pašto, eismo<br />
valdymo bei intelektinių transporto sistemų, jais susijusių statinių (tarp jų ir pastatų),<br />
specialiai įrengtų teritorijų ir įrenginių bei konstrukcijų, visuma, skirta transporto, logistikos,<br />
elektroninių ryšių ir pašto veiklai užtikrinti.<br />
Vienas (bendras) bilietas – multimodalinė integrali viešojo transporto bilieto<br />
sistema, leidžianti keliauti vienodo tipo bilietu visomis viešojo transporto rūšimis tam tikroje,<br />
geografiškai apibrėžtoje teritorijoje (pavyzdžiui, mieste, rajone, regione). Į šią sąvoką neįeina<br />
kombinuotas (mišrus) bilietas, skirtas keliauti aviakompanijų lėktuvais ir traukinių arba<br />
autobusu. Vieno (bendro) bilieto sistema gali būti sąveiki ne tik su viešojo transporto rūšių<br />
bilietų sistemomis, bet ir turėti papildomas sąsajas, pavyzdžiui, integruojant apmokėjimą už<br />
automobilių stovėjimą ir kt.<br />
Viešasis logistikos centras (krovinių kaimelis) – nepriklausomų kompanijų ir<br />
įstaigų, vykdančių krovinių vežimo, ekspedijavimo bei pagalbinę su tuo susijusią veiklą<br />
(sandėliavimas, krovinių aptarnavimas, remontas ir kitos paslaugos), teritorinis vienetas<br />
užtikrinantis konkurencingas veiklos sąlygas visoms kompanijoms ir įstaigoms, kurio<br />
sudėtyje yra bent vienas įvairiarūšis (intermodalinis) terminalas.<br />
Žalieji koridoriai – efektyvių intermodalinių transporto koridorių koncepcija,<br />
pagrįsta krovinių transportavimu didžiojoje gabenimo dalyje naudojant ekologišką transporto<br />
rūšį.<br />
Lietuvos susisiekimo <strong>sistemos</strong> esamos būklės analizė<br />
14. <strong>Susisiekimo</strong>, o ypač – transporto – sistema yra viena iš labiausiai integruotų į<br />
Europos rinką Lietuvos ekonomikos šakų, turinti labai didelę reikšmę šalies ekonomikai.<br />
Transporto indėlis į ekonomikos augimą prasideda nuo efektyvios transporto infrastruktūros<br />
investicinių projektų. Tai padidina transporto pajėgumus, efektyvumą, patikimumą ir<br />
aptarnavimo lygį, sumažina transportavimo piniginius ir laiko kaštus ir leidžia geriau<br />
dislokuoti pramonę. Visa tai didina gamybos produktyvumą ir ekonomikos konkurencingumą.<br />
15. Lietuvos susisiekimo sektoriuje didžiausias dėmesys ir investicijos buvo ir yra<br />
skiriamos infrastruktūros modernizavimui. Nepakankamai kokybiška, saugi, pralaidi,<br />
technologiškai atsilikusi ir efektyvi susisiekimo infrastruktūra būtent ir lėmė tokį investicijų<br />
pobūdį. Nors šios „kietųjų“ investicijų tendencijos išliks ir ateityje, tačiau kur kas didesnis<br />
dėmesys bus skiriamas vadinamosios „minkštosioms“ priemonėms, pavyzdžiui, judumo<br />
paklausos valdymui, ITS potencialo panaudojimui eismo srautų valdyme, maršrutų<br />
planavime, logistikoje.