Nr. 1 - Lietuvos sporto informacijos centras
Nr. 1 - Lietuvos sporto informacijos centras
Nr. 1 - Lietuvos sporto informacijos centras
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
12<br />
SPORTO MOKSLAS<br />
KMI<br />
34,00<br />
32,00<br />
30,00<br />
28,00<br />
26,00<br />
24,00<br />
22,00<br />
y =0,0503x+30,689<br />
R 2 =0,0395<br />
20,00<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12<br />
10 pav. Disko metikų KMI ir užimtų vietų tarpusavio ryšys<br />
Tyrimo rezultatų aptarimas<br />
Apibendrinant tyrimo rezultatus galima teigti, kad<br />
visų pasaulio čempionatų disko metimo nugalėtojų rezultatai<br />
gerėjo ir paskutiniame X pasaulio čempionate<br />
pirmą kartą per visą čempionatų istoriją V. Alekna<br />
diską numetė jau už 70 m ribos (70,17 m).<br />
Atlikta pasaulio lengvosios atletikos čempionatų<br />
disko metimo rungties finalo dalyvių antropometrinių<br />
duomenų, amžiaus ir sportinių rezultatų sąveikos<br />
ypatumų analizė atskleidė dėsningumus, remiantis<br />
gautais tyrimo rezultatais galima sudaryti antropometrinių<br />
duomenų modelines charakteristikas.<br />
Visų 12 finalininkų ūgis per visus dešimt čempionatų<br />
buvo panašus ir svyravo nuo 1,93 iki 1,98 m.<br />
Tikėtinas šio rodiklio didėjimas nuo pirmojo pasaulio<br />
čempionato iki paskutinio nepasitvirtino, nes buvo tirta<br />
kiekvieno čempionato 12 geriausių disko metikų, kurių<br />
ūgio rodikliai atitinka geriausių pasaulio diskininkų<br />
modelines charakteristikas (Зеличенок и др., 2000).<br />
1999 m. pasaulio čempionato Sevilijoje medalininkų<br />
svoris (110 ± 0,58 kg) statistiškai reikšmingai<br />
(p < 0,05) buvo mažesnis, palyginti su 2005 m. Helsinkio<br />
čempionato prizininkų svoriu (122 ± 7,21 kg).<br />
Tačiau čempionatų finalininkų antropometriniai<br />
duomenys ir KMI statistiškai reikšmingai nesiskyrė,<br />
palyginti su paskutinio pasaulio čempionato disko<br />
metimo finalo dalyvių duomenimis (p > 0,05). Visų<br />
pasaulio lengvosios atletikos čempionatų prizininkų<br />
ūgis ir KMI statistiškai reikšmingai nesiskyrė, palyginti<br />
su paskutinio 2005 m. pasaulio čempionato Helsinkyje<br />
medalininkų analogiškais rodikliais (p > 0,05). Teigiama,<br />
kad geriausių pasaulio disko metikų kūno svorio ir<br />
ūgio rodikliai pastaruosius 15–20 metų turi tendenciją<br />
didėti (Зеличенок ir kt., 2000). Tokia tendencija nustatyta<br />
ir mūsų tyrimu – matome, jog aukščiausias ir<br />
didžiausio kūno svorio disko metimo laimėtojas buvo<br />
paskutiniuose dviejuose pasaulio čempionatuose.<br />
Vietos<br />
Disko metikų amžiaus ir užimtų vietų tarpusavio<br />
ryšio rezultatai rodo, jog brandesnio amžiaus diskininkai<br />
turi daugiau galimybių laimėti (r = 0,803).<br />
Pasaulio čempionais tampa vis vyresni diskininkai.<br />
2005 m. Helsinkyje vykusiame čempionate disko<br />
metimo rungties nugalėtojas V. Alekna buvo 33 metų.<br />
Nustatyta, kad metimo rungčių laimėtojai ir prizininkai<br />
yra vyresni už kitų lengvosios atletikos rungčių<br />
atstovus (Бондарчук, 1998). Keturiskart olimpinis<br />
disko metimo čempionas Al Oerteris paskutinį kartą<br />
olimpiniu čempionu tapo būdamas 44 metų.<br />
Įvertinus antropometrinių duomenų ir sportinių<br />
rezultatų sąveikos ypatumus galima teigti, kad ūgio,<br />
svorio ir KMI įtaka rezultatui nėra didelė (atitinkamai<br />
r = 0,509; r = 0,224; r = 0,393).<br />
Išvados<br />
1. Visų pasaulio čempionatų disko metimo rungties<br />
laimėtojų rezultatai gerėjo.<br />
2. Disko metikų amžiaus ir užimtų vietų tarpusavio<br />
ryšio rezultatai rodo, jog brandesnio amžiaus diskininkai<br />
turi daugiau galimybių laimėti (r = 0,803).<br />
3. Įvertinus antropometrinių duomenų ir sportinių<br />
rezultatų sąveikos ypatumus galima teigti, kad ūgio,<br />
svorio ir KMI įtaka rezultatui nėra didelė (r = 0,509;<br />
r = 0,224; r = 0,393).<br />
Literatūra<br />
1. 10th IAAF World Championships in Athletics Statistics<br />
Handbook - Helsinki 2005.<br />
2. Altmeyer, L., Bartonietz, K., Krieger, D. (1993). Technique<br />
and training of the shot put and discus throwing. Wisconsin<br />
Track Coaches Association 4th Annual Coaches Clinic,<br />
February, 12&13.<br />
3. Knicker, A. (1990). Kinematics characteristics of the discus<br />
throw. Die Lehre der Leichtathletik, 29, 35.<br />
4. Knowles, D. (2003). The Main Technical Aspects for a<br />
Long Discus Throw.<br />
5. Lees, A. (1999). Biomechanical support for the Olympic<br />
athlete. Proceedings of the 3 rd International Scientific Congress<br />
on Modern Olympic Sport (pp. 37–42). Warszawa.<br />
6. Leigh, S. & Yu, B. (2007). The influence of selected<br />
technical parameters on discus throwing performance.<br />
NEASB/abstracts.<br />
7. Mester, J., Perl, J. (2000). Grenzen der Anpassung - und<br />
Leistungsfähigkeit aus systemischer Sicht - Zeitreihenanalyse in<br />
ein informatisches Metamodell zur Untersuchung physiologischer<br />
Adaptationsprozesse. Leistungssport, 30, 1, 43–51.<br />
8. Reilly, T. (1993). Fundamental and applied research in team<br />
sports. Sports Sciences in Europe 1993. Current and Future<br />
Perspectives (pp. 260–270). Meyer & Meyer Verlag.<br />
9. Бондарчук, А. П. (1998). Педагогические основы системы<br />
подготовки высококвалифицированных легкоатлетовметателей<br />
(теория, методика, практика).<br />
10. Зеличенок, В. Б., Никуитушкин, В. Г., Губа, В. П.<br />
(2000). Легкая атлетика: критерии отбора. Москва.