2012 06 Birželis - KlaipÄdos universitetas
2012 06 Birželis - KlaipÄdos universitetas
2012 06 Birželis - KlaipÄdos universitetas
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Klaipėdos universiteto laikraštis Leidžiamas nuo 1994 m. kovo mėn. <strong>2012</strong> m. birželis (Nr. 6 (168)) ISSN 2029-5545<br />
Klaipėdos universitete –<br />
laisva mintis ir jūros dvasia!<br />
Klaipėdos <strong>universitetas</strong> šiandien skaičiuoja trečiąjį savo<br />
gyvavimo dešimtmetį. Tai vienintelis struktūriškai pilnavertis<br />
valstybinis <strong>universitetas</strong> Vakarų Lietuvoje, kur sutelktas<br />
perspektyvus pramonės ir verslo potencialas, plėtojamas<br />
jūrinis kompleksas, puoselėjamos savitos kultūrinės tradicijos.<br />
Jis įkurtas jūrinės problematikos moksliniams tyrimams ir<br />
studijoms realizuoti. Universitete vyrauja mokslinių tyrimų,<br />
meninės veiklos ir akademinės veiklos kryptys, kurių<br />
neplėtoja kiti Lietuvos universitetai. Jis formuojasi kaip<br />
autonomiškas, modernus mokslo ir studijų židinys.<br />
Universitete studijuoja apie 7000 studentų, taip pat per 4000<br />
kvalifikacijos tobulinimo ir persikvalifikavimo kursų klausytojų,<br />
dirba per 500 dėstytojų (iš jų 75 profesoriai, per 250 mokslo<br />
daktarų ir 50 žymių menininkų, vienas akademikas, 5 nacionalinės<br />
mokslo, kultūros ir meno premijos laureatai), veikia 7 fakultetai, 2<br />
studijų institutai (Jūreivystės ir Tęstinių studijų), 3 mokslo institutai<br />
(Baltijos pajūrio aplinkos tyrimų ir planavimo, Baltijos regiono istorijos<br />
ir archeologijos, Mechatronikos), mokslo ir studijų centrai, biblioteka,<br />
kurios fonduose sukaupta apie pusę milijono egzempliorių įvairios<br />
tematikos knygų, nuotolinio mokymo centras, botanikos sodas,<br />
leidykla, karjeros ir psichologinio konsultavimo centrai, televizija.<br />
Sparčiai atnaujinamos ir kuriamos naujos mokslo ir studijų laboratorijos,<br />
yra du mokslo tiriamieji-mokomieji laivai, jūrinė jachta.<br />
Klaipėdos <strong>universitetas</strong> yra Europos universitetų asociacijos,<br />
Baltijos jūros regiono, Viduržemio jūros universitetų ir ES mažųjų<br />
valstybių universitetų tinklų narys.<br />
Universiteto misija yra universali ir kartu išskirtinė: tenkinant<br />
Lietuvos, kaip jūrų valstybės, reikmes rengti kvalifikuotus specialistus,<br />
atlikti fundamentaliuosius ir taikomuosius tyrimus. Įgyvendinamos<br />
studijų programos, atitinkančios tarptautinius reikalavimus.<br />
Universitete vykdoma 131 studijų programa – 69 pirmosios pakopos<br />
ir vientisųjų, 52 magistrantūros ir 11 doktorantūros studijų programų.<br />
Klaipėdos universiteto absolventų gretose yra mokslo daktarų,<br />
poetų, rašytojų, aktorių ir dainininkų, jūrų kapitonų ir karininkų, Seimo<br />
ir Vyriausybės narių, stambių įmonių vadovų, puikių inžinierių ir<br />
mokytojų.<br />
Prioritetinė Universiteto mokslinė kryptis – darni Baltijos jūros<br />
regiono plėtra ir nacionalinis identitetas globalizacijos sąlygomis. Su<br />
ja glaudžiai siejasi ir atskirų Klaipėdos universiteto padalinių mokslinė<br />
bei meninė veikla. Studijų, mokslo ir verslo integracijai tarnauja<br />
kuriamas Jūrinis slėnis. Netrukus bus pastatytos modernios mokslinių<br />
tyrimų laboratorijos, okeanografiniams tyrimams atlikti pritaikytas<br />
laivas, kuris bus naudojamas ir studentų praktikoms. Būtinybę<br />
kurti Jūrinį slėnį skatina ne tik sparti jūrinio verslo plėtra, bet ir didelis<br />
jūrinių tyrimų poreikis, kurie siejami su jūros bei kranto zonos<br />
geosistemų kaita, racionaliu gamtinių išteklių naudojimu, gamtos ir<br />
kultūros vertybių išsaugojimu, išorinio uosto Klaipėdoje statyba, Būtingės<br />
naftos terminalo eksploatavimu.<br />
Universitetas turi mokslo ir akademinių partnerių 28 Europos ir<br />
Šiaurės Amerikos šalyse, taip pat dalyvauja keliolikoje tarptautinių<br />
fondų ir programų. Universitete dėsto ir mokslinius tyrimus atlieka<br />
mokslininkai iš 24 pasaulio šalių, studijuoja 32 šalių studentai ir klausytojai.<br />
Tokia pat plati ir Klaipėdos universiteto darbuotojų bei studentų<br />
akademinė geografija, nusidriekusi per 170 užsienio universitetų.<br />
Per pastaruosius trejus metus <strong>universitetas</strong> vykdo vidutiniškai<br />
70 mokslo, studijų ir infrastruktūros projektų.<br />
Klaipėdos universitete plėtojama profesionali meninė veikla,<br />
jo meno kolektyvai ir pavieniai atlikėjai yra pasiekę aukštų meninių<br />
rezultatų. Jie sėkmingai atstovauja Universitetui ir yra jo atpažinimo<br />
ženklas Lietuvoje ir užsienyje.<br />
Žymiausi Klaipėdos universiteto atpažinimo ženklai yra didžiausias<br />
Lietuvoje mokslo tiriamasis-mokomasis burlaivis „Brabander“,<br />
daugkartinis pasaulio ir Europos sportinių šokių čempionas ansamblis<br />
„Žuvėdra“, tarptautinį pripažinimą pelnę Baltijos pajūrio aplinkos<br />
tyrimų ir planavimo institutas, Baltijos regiono istorijos ir archeologijos<br />
institutas, lietuvių kalbos ir kultūros vasaros kursai.
2<br />
Gamtos ir matematikos mokslų fakultetas –<br />
Klaipėdos universiteto (KU) Gamtos ir matematikos<br />
mokslų fakultetas (GMMF) yra vienas moderniausių tokio<br />
pobūdžio fakultetų Lietuvoje ir Baltijos regione. Fakultetas<br />
įsikūręs Klaipėdos universiteto miestelyje, unikaliame<br />
istoriniame neogotikinio stiliaus pastate.<br />
Šalia yra Klaipėdos Mokslo ir technologijų parkas, projektuojami<br />
ir netrukus bus statomi nauji modernūs universiteto padalinių<br />
pastatai, moderniausios laboratorijos, šiuolaikinis studentų bendrabutis.<br />
Pastaraisiais metais fakultete atnaujintos kompiuterinės klasės,<br />
įkurtos ir kuriamos šiuolaikinės studijų ir mokslinės laboratorijos<br />
vykdant integruoto mokslo, studijų ir verslo centro (slėnio) Lietuvos<br />
jūrinio sektoriaus plėtrai projektą. Katedrose dirba daug jaunų gabių<br />
dėstytojų, kurie tobulina savo mokslinę patirtį doktorantūrose,<br />
mokslinėse konferencijose.<br />
Fakulteto katedrų vykdomos studijos ir moksliniai tyrimai skiriami<br />
ne tik jūrinei tematikai, ar Lietuvos jūrinės metropolijos plėtrai,<br />
bet ir kontinentinės Lietuvos problemoms, baltiškojo kraštovaizdžio<br />
išsaugojimui ir architektūrai. GMMF vykdomos akredituotos ir originalios,<br />
vienintelės Lietuvoje, studijų programos: kraštovaizdžio<br />
architektūra, statinių ir parkų restauravimas, hidrologija ir okeanografija<br />
(bakalauro studijų programa) bei jūrų hidrologija (magistrantūros<br />
studijų programa).<br />
Baigę hidrologijos ir okeanografijos bakalauro studijas absolventai<br />
dirba valstybinėse aplinkos apsaugos ir valdymo institucijose,<br />
Lietuvos hidrometeorologijos tarnybos padaliniuose, savivaldybėse,<br />
žemėtvarkos, kraštotvarkos, hidrostatybos, vandentvarkos institucijose,<br />
uostų saugios laivybos ir hidrografijos padaliniuose.<br />
Hidrologijos ir okeanografijos studentė Jovita Gasiūnaitė sako,<br />
kad studijos jai patinka, nes katedra visą laiką pakviečia naujų dėstytojų<br />
užsieniečių, kurie dėsto įdomiai ir patraukliai. Studijų metu daug<br />
praktikų, viena jų – magistro praktika, kuriai yra skirti du mėnesiai.<br />
Būsimojo pirmakursio šioje srityje laukia įdomios paskaitos gamtoje,<br />
kadangi visos praktikos vyksta lauke, būna įdomių ekspedicijų į jūrą.<br />
Pirmakursiams, norintiems šioje srityje pasijusti it savame kailyje,<br />
reikia būti atsakingiems, darbštiems, kruopštiems, bendraujantiems,<br />
turėti noro nuolat tobulėti. Įdomiausios paskaitos su tais dėstytojais,<br />
kurie turi daug patirties, senai dirbantys šioje srityje. Didelį įspūdį<br />
Jovitai paliko užsieniečiai, kurie tiesiog pasineria į darbą, mokslinius<br />
tyrimus.<br />
Klaipėdos universiteto Gamtos ir matematikos mokslų fakultete<br />
vykdoma specifinė biologijos studijų programa. Ją baigę absolventai<br />
sėkmingai dirba valstybinėse aplinkos apsaugos ir valdymo institucijose,<br />
medicinos įstaigose ir gamyboje tiek valstybiniame, tiek<br />
privačiame sektoriuje. Fakultete biologiją studijuojantys studentai<br />
atlieka praktikas nacionaliniuose parkuose, Klaipėdos universiteto<br />
botanikos sode. Beje, botanikos sodas puikiai tvarkomas ir garsus ne<br />
tik Lietuvoje, bet ir užsienyje.<br />
Ekologija ir aplinkotyra – tai studijos ir mokslas apie atsinaujinančias<br />
technologijas. Baigę studijas absolventai dirba įvairiose<br />
mokslo, valstybinėse aplinkos apsaugos ir valdymo institucijose, visuomenės<br />
sveikatos centruose, biologinės ir ekologinės pakraipos<br />
laboratorijose.<br />
Fakultete išaugo ir šiuo metu pavyzdinio europinio mokslo centro<br />
statusą turi Baltijos pajūrio aplinkos tyrimų ir planavimo institutas<br />
(BPATPI), kuriame sėkmingai darbuojasi biologijos, ekologijos ir<br />
aplinkotyros, hidrologijos ir okeanografijos studentai ir absolventai.<br />
KU GMMF kartu su BPATPI sukuria daugiausia auksčiausio lygio<br />
mokslinės produkcijos, sėkmingai dalyvauja ir tarptautinėse mokslinių<br />
tyrimų programose. Tai – gabių ir veržlių fakulteto studentų<br />
nuopelnas, dabar besidarbuojančių BPATPI bei sėkmingai ginančių<br />
daktaro disertacijas, gerai žinomų europinėje mokslo erdvėje.<br />
Ekologijos ir aplinkotyros absolventė Samanta Trumpytė bakalauro<br />
studijas baigė Klaipėdos universitete ir toliau studijuoja magistrantūroje.<br />
Ji sako, kad studijos buvo labai įdomios, nes du pusmečius<br />
mokėsi su „Erasmus“ studentais: paskaitos vyko anglų kalba,<br />
buvo gana daug praktinių užsiėmimų. Būsimo pirmakursio, anot<br />
Samantos, laukia daug išbandymų, nes bus bendrųjų dalykų, kurie<br />
iš pirmo žvilgsnio gali išgąsdinti: tai aukštoji matematika ir bendroji<br />
fizika. Svarbiausia – neišsigąsti, susikaupti ir studijuoti. Reikia būti<br />
užsispyrusiam, labai veikliam, mylėti gamtą ir suprasti, kad Klaipėdos<br />
<strong>universitetas</strong> yra jūrinis <strong>universitetas</strong> ir kad paskaitos čia daugiausia<br />
vyksta jūrine tematika. Labiausiai įsiminė tie dėstytojai, kurie buvo<br />
draugiški, o draugiškumas atsiskleidė per dėstytojų ir studentų lygybę,<br />
galimybę konsultuotis su dėstytoju aktualiausiais klausimais,<br />
etiškumą ir teisingą studento žinių vertinimą.<br />
Gamtos ir matematikos mokslų fakultete taip pat galima rinktis<br />
matematikos bakalauro studijų programą. Šios programos absolventai<br />
dirba bankuose, draudimo kompanijose, vertybinių popierių biržose<br />
sistemų analitikais, rinkos tyrėjais, statistikais. Baigus matematikos<br />
bakalauro studijas, KU GMMF toliau galima gilintis į statistikos<br />
ir operacijų valdymą magistrantūros studijose. Bakalauro studijos<br />
trunka ketverius metus, o magistro – dvejus. Matematikos studijų<br />
programa sudaryta taip, kad atsiskleistų individualūs studentų gebėjimai<br />
bei savybės, skatinančios pritaikyti ir intelektualinę, ir dvasinę,<br />
ir kūrybinę patirtį būsimame darbe, kad būtų išugdytas kūrybiškai,<br />
naujai mąstantis ir puikiai bendraujantis specialistas, gebantis dirbti<br />
ir komandoje, ir savarankiškai, galintis savarankiškai priimti reikiamus<br />
sprendimus ir būti pasiruošęs atsakyti už savo veiklos rezultatus.<br />
Matematikos bakalauro studijų absolventė Birutė Bistrubytė<br />
sako: „Mano pasirinkta specialybė – matematika. Daugeliui tai yra<br />
kažkas antgamtiška ir labai sudėtinga. Tačiau šis „mistiškas“ mokslas<br />
ir yra tuo įdomus, kad norisi surasti atsakymus į sudėtingus klausimus.<br />
Jau mokykloje žinojau, kad studijas siesiu su skaičiais, loginiu<br />
mąstymu, įvairiomis programomis, ir visai nesigailiu, kad pasirinkau<br />
studijuoti būtent matematiką. Šioje specialybėje nėra vien tik<br />
skaičiai, kaip daugeliui gali pasirodyti. Čia skaičius galima perteikti ir<br />
kitomis formomis. Labiausiai patiko tai, kad dėstytojai leidžia daug<br />
mąstyti patiems, sugalvoti, ką galima pakeisti, kad gautume vienas
vienas moderniausiųjų<br />
3<br />
ar kitas matematines išraiškas. Taip pat vėlesniuose kursuose mokėmės<br />
dirbti su programinėmis įrangomis, o jų buvo įvairiausių. Ką jau<br />
kalbėti – kai vieną kartą pabandai, norisi ir toliau eksperimentuoti.<br />
Dėstytojai tikrai labai įvairūs – vieni griežtesni, kiti jaunatviškesni, tačiau<br />
su visais puikiai galima sutarti, tik reikia nebijoti ir drąsiai klausti,<br />
nes dažnai studentai bijo tai daryti. Visi 4 metai man pralėkė labai<br />
greitai, nes buvo įdomu studijuoti, kurti, bandyti nauja, viskas pamažu<br />
tapo suprantama ir aišku. Juk tam ir studijuojame. Kas mokykloje<br />
tikrai draugiškai bendravo su matematikos mokslu, tiems bus įdomu<br />
studijuoti matematiką Klaipėdos universitete. Prancūzų filosofas ir<br />
matematikas R. Dekartas pasakė: „Mąstau, vadinasi, esu.“<br />
Informatikos studijos yra labai svarbi sfera kuriant žinių visuomenę.<br />
Vienas iš pagrindinių katedros tikslų – ugdyti veiklią, kvalifikuotą<br />
ir savarankiškai mąstančią asmenybę. Šiam tikslui pasiekti<br />
suburtas kūrybingas mokslininkų ir dėstytojų kolektyvas, įrengta<br />
moderni infrastruktūra, vykdomi tarptautiniai studijų mainai. Auditorijos<br />
aprūpintos moderniausia technika, veikia nuotolinio mokymo<br />
centras. Fakulteto absolventai dirba Lietuvos ir užsienio privataus ir<br />
valstybinio sektoriaus įstaigose ir įmonėse, sėkmingai plėtoja savo<br />
verslą. Informatikos bakalauro studijų programos absolventai gali<br />
dirbti informacinių ir komunikacinių technologijų specialistais, inžinieriais<br />
ir IT konsultantais.<br />
Informatikos studentas Šarūnas Knabikas sako, kad informatikos<br />
studijos yra įdomios, bet nelengvos, tad pasirinkus šią sritį nereikėtų<br />
išsigąsti. Stojantieji į šią sritį turėtų mėgti kompiuterius, nes, jei<br />
jų nemėgsta, nieko neišeis – netiks tas darbas, rankos nekils mokytis.<br />
Kaip ir visur, taip ir čia dėl nepažangumo iškrenta nemažai studentų.<br />
Studijų metu dėstytojai pateikia naujausią informaciją, studentas<br />
gali nebijoti klausti – jam visada bus atsakyta, dauguma dėstytojų yra<br />
dirbančių ir gerai išmanančių savo sritį.<br />
Kraštovaizdžio architektūros katedra savo veiklą pradėjo vos<br />
tik įsteigus Klaipėdos universitetą 1991 metais. Tai vienintelė katedra<br />
Lietuvoje, rengianti kraštovaizdžio architektūros bakalaurus ir<br />
magistrus. Studijų programų tikslas – rengti aukštos kvalifikacijos<br />
kraštovaizdžio architektūros specialistus, kraštovaizdžio architektus,<br />
gebančius dirbti moksliškai pagrindžiant ir planuojant visas šalies,<br />
regionų gamtines teritorijas bei miesto erdves, projektuojant ir pertvarkant<br />
visų tipų parkus, viešąsias erdves bei statinius ir įrenginius<br />
jose, atitinkančius šiuolaikinės visuomenės reikalavimus bei galinčius<br />
tenkinti Lietuvos ir pasaulinės bendruomenės poreikius. Kraštovaizdžio<br />
architektūros magistro studijų programa skirta asmenims, turintiems<br />
architektūros, kraštovaizdžio architektūros, architektūros<br />
bakalauro kvalifikacinį laipsnį, kraštovaizdžio architekto, architekto<br />
profesinę kvalifikaciją ir siekiantiems tapti kraštovaizdžio architektūros<br />
magistrais. Kraštovaizdžio architektūros studentai dalyvauja<br />
pasauliniuose studentų darbų konkursuose, o pagal katedros vedėjo<br />
vadovaujamos kūrybinės grupės laimėtą konkursinį projektą šiuo<br />
metu įrengiamas Baltų kultūros parkas Kinijoje Jinzhou mieste. Projektuose<br />
sėkmingai dalyvauuja kraštovaizdžio architektūros magistrantas<br />
Andrius Rimkus.<br />
Paskaitas ar pranešimus katedros studentams skaitė mokslininkai<br />
iš Melburno, Minesotos universitetų, Anglijos ir kt. Fakultete<br />
veikia Lietuvoje gerai žinomas Regioninio planavimo mokslo centras,<br />
plėtoja veiklą Jūrinio karštovaizdžio mokslo institutas.<br />
Nauja, labai perspektyvi ir įdomi studijų programa – statinių<br />
ir parkų restauravimas. Pagrindinis programos tikslas – parengti<br />
specialistus, kurie galėtų iš esmės pagerinti Lietuvos nekilnojamojo<br />
kultūros paveldo restauravimo ir konservavimo darbų kokybę, užtikrinti<br />
miestų ir miestelių istoriškumo ir kultūrinio identiteto apsaugą,<br />
medinės ir mūrinės architektūros pastatų restauravimą, kokybišką<br />
kultūros paveldo objektų eksploataciją. Restauravimo specialistų<br />
šiuo metu Lietuvoje labai trūksta. Absolventai, baigę studijas pagal<br />
šią studijų programą, galės dirbti įvairiose statybos, restauravimo<br />
įmonėse, architektūrinio projektavimo, urbanistinio projektavimo,<br />
teritorijų planavimo ir aplinkos tvarkymo, aplinkosaugos, želdynų<br />
formavimo įmonėse, valstybinėse, administracinėse įstaigose, taip<br />
pat tęsti studijas kraštovaizdžio architektūros, kraštovaizdžio archeologijos<br />
ir atitinkamose restauravimo antrosios pakopos studijų<br />
programose.<br />
Fakulteto studijų programos nuolat atnaujinamos atsižvelgiant<br />
į pokyčius tarptautinėje ir Lietuvos rinkoje, tačiau išsaugant vertingiausius<br />
individualius ir išskirtinius programų bruožus.<br />
Gabesnieji studentai vyksta trumpalaikių studijų pagal „Erasmus“<br />
programą į Norvegiją, Švediją, Prancūziją, Vokietiją ir kitų šalių<br />
universitetus. Fakulteto absolventai sėkmingai randa vietą šalies bei<br />
Europos darbo rinkoje. Fakulteto absolventai plačiai pasklidę ir sėkmingai<br />
darbuojasi ne tik Lietuvoje, bet ir užsienio šalyse.<br />
Gamtos ir matematikos mokslų fakultetas kviečia ir laukia studentų,<br />
kurie nori studijuoti gamtos, tiksliuosius mokslus, tyrinėti<br />
aplinką, meniškai projektuoti miesto aplinką, interjerus, gilintis į matematinius<br />
ir statistinius tyrimus, domėtis naujausiomis informacinėmis<br />
technologijomis ir kurti savo bei šalies ateitį.<br />
PARENGĖ VITALIJA BUTKUTĖ
4<br />
Humanitarinių mokslų fakultete –<br />
Klaipėdos universitete (KU) humanitarai veiklą pradėjo<br />
nuo pat jo įkūrimo 1991 metais. Šiuo metu Humanitarinių<br />
mokslų fakultetą (HMF) sudaro 8 katedros ir 8 centrai.<br />
Pagrindinis HMF tikslas – rengti įvairiapusį universitetinį išsilavinimą<br />
turinčius aukštos kvalifikacijos ir plačios erudicijos<br />
humanitarinių mokslų specialistus, siekiančius nuolat tobulinti dalykines<br />
ir bendrąsias kompetencijas bei gebančius puoselėti ir skleisti<br />
humanistines ir humanitarines vertybes. Siekiant užtikrinti europinius<br />
standartus atitinkantį universitetinį studijų lygį, HMF su studijų<br />
procesu vis intensyviau plėtojamas ir siejamas mokslinis darbas, tarp<br />
kurio ypač svarbią vietą užima Mažosios Lietuvos ir Baltijos jūros regiono<br />
istorijos, kultūros ir kalbų tyrimai. Tokia studijų ir mokslinių<br />
tyrimų orientacija į Vakarų Lietuvą ir Baltijos jūros valstybes formuoja<br />
HMF specifiką ir išskirtinę vietą tarp kitų humanitarus rengiančių<br />
Lietuvos aukštųjų mokyklų. Taigi KU HMF savitas tiek geografine prasme,<br />
tiek ir mokslinėmis temomis ir idėjomis, siūlomų studijų turiniu,<br />
kultūriniais ir edukaciniais projektais.<br />
Šiuo metu HMF aktyviai veikia studentų atstovybė, kuri ne tik<br />
išbando būsimus studentus pirmakursių stovykloje ar krikštynų<br />
renginiuose, bet taip pat rengia mokslines konferencijas, dalyvauja<br />
respublikiniuose konkursuose, švenčia Humanitarų dieną, rengia<br />
studentų talentų konkursą „Atverk širdį pavasariui“ bei tradiciškai<br />
kiekvieną pavasarį pagerbia aktyviausius ir gabiausius fakulteto studentus,<br />
įteikia jiems premijas ir padėkos raštus. Verta paminėti ir<br />
gausiai organizuojamus grožinės kūrybos konkursus, poezijos vakarus,<br />
fotografijų parodas, studentų rengiamus spektaklius.<br />
<strong>2012</strong> metais KU HMF siūlo rinktis septynias bakalauro studijų<br />
programas. Parengtos ir akredituotos 5 magistrantūros studijų programos,<br />
suteikiančios galimybę įgyti kalbotyros, literatūrologijos,<br />
Baltijos šalių istorijos, teatrologijos ir archeologijos magistro laipsnį.<br />
HMF galimos ir trečiosios pakopos studijos istorijos krypties doktorantūroje,<br />
filologijos, istorijos arba etnologijos kryptyse.<br />
Lietuvių filologija<br />
Po metų pertraukos, kai buvo siūloma rinktis lietuvių filologiją<br />
ir kalbos tvarkybą, vėl atnaujintos lietuvių filologijos studijos. Būsimi<br />
studentai turi unikalią galimybę gauti teorinių žinių iš bendrųjų humanitarinių<br />
mokslų, lietuvių filologijos, analizuoti lietuvių kalbos faktus<br />
ir tekstus ir įgyti humanitarinių mokslų metodologinę – lingvistinę,<br />
literatūrologinę, tarpdalykinę – kompetenciją. Būsimieji filologai<br />
studijuoja privalomuosius ir pasirenkamuosius bendrojo lavinimo<br />
dalykus, ugdančius filosofinį mąstymą, skirtus filologinei ir socialinei<br />
kompetencijai ugdyti, profesinei terminijai formuoti, kultūros ir literatūros<br />
sąsajoms bei pasaulinės ir lietuvių literatūros raidai analizuoti,<br />
kalbos sistemai ir jos dėsningumams pažinti.<br />
Ingrida, 3 kursas: „Šias studijas pasirinkau, nes mokykloje puikiai<br />
sekėsi lietuvių kalba. Padėjo ir tai, kad egzaminai puikiai pasisekė.<br />
Studijuojant smagiausia<br />
buvo fonetika, nes jos moko<br />
fantastiškas dėstytojas Jonas<br />
Bukantis, kuris sausą teoriją<br />
pateikia labai įdomiai. Taip pat<br />
patiko literatūros analizavimas:<br />
skaityti „Drakulą“, „Frankenšteiną“,<br />
„Mobį Diką“ – įdomu.<br />
Sunkiausia man buvo morfologija.<br />
Tai nelengvas mokslas,<br />
kurį supranti arba ne. Deja, man<br />
nepasisekė... Praktikos metu<br />
rinkome ir šifravome tautosaką,<br />
dabar manęs laukia darbas vieno<br />
laikraščio redakcijoje. Labai<br />
laukiu ir nekantrauju.“<br />
Lietuvių filologija ir latvių<br />
kalba<br />
Po kelerių metų pertraukos<br />
sugrįžtanti studijų programa<br />
sieks parengti filologijos specialistus,<br />
turinčius teorinių žinių iš<br />
bendrųjų humanitarinių mokslų,<br />
lietuvių filologijos bei latvių kalbos, gebančius analizuoti lietuvių ir<br />
latvių kalbos faktus ir tekstus, versti iš vienos kalbos į kitą, išmanančius<br />
svarbiausius Latvijos visuomenės, kultūros ir istorijos dalykus.<br />
Specialieji dalykai skirti praktiniams gebėjimams ugdyti: susipažįstama<br />
su kalbos sistema, Latvijos istorija ir kultūra, formuojami rašymo<br />
įgūdžiai, vertimo gebėjimai.<br />
Silvija, 4 kursas: „Latvių kalbos pakraipą pasirinkau, nes ji šiek<br />
tiek panaši į lietuvių kalbą. Mokėmės įvairiausių dalykų: akcentologijos,<br />
morfologijos, lietuvių kalbos istorijos, literatūros, tautosakos,<br />
mitologijos ir t. t. Labai šauni dėstytoja Vaida Drukteinytė, kuri dėstė<br />
kalbos kultūrą ir visus pavergė paprastumu bei nuoširdumu. Ačiū<br />
noriu pasakyti ir KU absolventui Evaldui Švageriui, pirmame kurse<br />
dėsčiusiam latvių kalbą. Jo paskaitos ir jo išmanymas man įstrigo<br />
labiausiai. Kiekvienais metais pas mus atvažiuoja ir dėstytojų iš Latvijos,<br />
kurie moko latvių kalbos morfologijos, leksikos, literatūros...<br />
Baigusi mokslus norėčiau pabandyti dirbti su vaikais mokykloje arba<br />
darželyje.“<br />
Lietuvių filologija ir režisūra<br />
Šios studijų programos privalumas – ekskursijos. Būsimieji režisieriai<br />
filologai gauna galimybę dažnai lankytis teatruose ir net patys<br />
režisuoja bei vaidina spektakliuose. Specialieji dalykai skirti praktiniams<br />
režisūros ir vaidybos gebėjimams ugdyti. Mokoma raiškios kalbos,<br />
pastabumo, savidrausmės, savistabos. Atliekamos dvi lietuvių<br />
filologijos ir viena specializacijos praktika.<br />
Julija, 1 kursas: „Šią specialybę pasirinkau, nes mėgau lietuvių<br />
kalbą – man ji visada atrodė ypatinga. Kadangi esu linkusi į menus,<br />
režisūros kryptis iš karto sužavėjo. Pirmame semestre mokėmės<br />
tautosakos, kalbotyros, filosofijos, o šį pusmetį šauni dėstytoja prof.<br />
Roma Bončkutė skaitė mums antikinę literatūrą, taip pat susipažinome<br />
su literatūros teorijos įvadu, fonetika. Beje, visus metus turėsime<br />
režisūros ir scenos kalbos paskaitas. Labai džiaugiuosi šių paskaitų<br />
dėstytojais G. Šimkumi ir V. Kochanskyte: jų patirtis ir geranoriškumas<br />
padeda labiau įsigilinti į dėstomus dalykus ir, žinoma, yra įdomu<br />
studijuoti. Beje, nemaža dalis mano dėstytojų taip pat baigė šią specialybę,<br />
tarp jų ir HMF dekanas prof. dr. R. Balsys. Tikiuosi, kad ir aš<br />
dirbsiu darbą pagal savo specialybę.“<br />
Lietuvių filologija ir suomių kalba<br />
Jei žaviesi egzotiškomis kalbomis, tačiau kol kas nori likti Lietuvoje<br />
– ši studijų programa kaip tik tau. Jos metu įgyjamas bazinis<br />
europinius standartus atitinkantis filologinis išsilavinimas ir suomių<br />
kalbos vartojimo įgūdžiai. Parengti specialistai turi teorinių žinių iš
endrųjų humanitarinių mokslų, lietuvių filologijos ir suomių kalbos,<br />
geba analizuoti lietuvių ir suomių kalbos faktus ir tekstus, versti iš<br />
vienos kalbos į kitą, išmano svarbiausius Suomijos visuomenės, kultūros<br />
ir istorijos dalykus. Specialieji dalykai skirti Suomijos kultūros<br />
apžvalgai ir suomių kalbai.<br />
Sandra, 4 kursas: „Pasirinkau šią specialybę, nes buvo įdomu<br />
daugiau sužinoti apie suomių kalbą, kurią teko girdėti, tačiau pati nemokėjau<br />
nė žodžio. Per 4 metus mokiausi labai daug ko: pačios įvairiausios<br />
literatūros (nuo antikinės iki šiuolaikinės), įvairių kalbų (lotynų,<br />
ispanų, anglų ir suomių), kalbinių dalykų (sintaksės, morfologijos,<br />
kirčiavimo, dialektologijos), kompiuterinio raštingumo, redagavimo<br />
pagrindų ir netgi indų kultūros bei ajurvedos. Beveik visi dėstytojai<br />
paskaitas skaito su tokiu užsidegimu, kad neįmanoma nesiklausyti,<br />
ko nepasakysi apie mokytojus mokykloje. Kadangi studijavau suomių<br />
kalbą, ne kartą susidūriau su dėstytojais ir rašytojais iš Suomijos,<br />
pabuvojau ir Suomijos ambasadoje. Taip pat kasmet švęsdavome<br />
suomių Kalėdas, o trečiame<br />
kurse netgi suorganizavome<br />
pirmakursėms „suomiukėms“<br />
krikštynas. Esu ketvirtakursė,<br />
taigi galvoju baigusi išvažiuoti<br />
pakeliauti, gal užsidirbti ir toliau<br />
mokytis.“<br />
Anglų filologija<br />
Anglų kalba – viena populiariausių<br />
kalbų pasaulyje. Na,<br />
o anglų filologijos bakalauras<br />
suteikia sisteminių anglų kalbos<br />
žinių, tad studentas geba<br />
analizuoti ir versti anglų kalbos<br />
faktus ir tekstus, turi šnekamosios<br />
ir rašomosios anglų kalbos<br />
įgūdžių. Anglų filologijos studijų<br />
programa skirta rengti plataus<br />
profilio anglų filologams, gebantiems<br />
taikyti anglų kalbos žinias bei įgūdžius Lietuvos ir tarptautinio<br />
bendravimo srityse, tokiose kaip vertimas, konsultavimas ir rekreacija.<br />
Goda, 1 kursas: „Šią specialybę likimas pasirinko už mane. Pirmame<br />
semestre mokiausi lotynų kalbos, filosofijos, anglų literatūros<br />
teorijos, kalbotyros, informacinių technologijų ir specialybės<br />
dalykų, paslėptų po vienu bendru dalyku – šiuolaikine anglų kalba,<br />
susidedančia iš rašymo, fonetikos, morfologijos ir leksikos. Antrame<br />
semestre teko mokytis Didžiosios Britanijos istorijos ir kultūros, antikinės<br />
literatūros, germanų kalbotyros įvado, šiuolaikinės lingvistikos<br />
krypties ir anglų kalbos leksikologijos. Apie tai, ką žadu veikti baigusi<br />
mokslus, dar negalvoju, nes vadovaujuosi taisykle per daug neplanuoti<br />
ateities, tačiau visada turėti „The back up plan“ (planą B).“<br />
Istorija<br />
Istorijos studijų bakalaurantas išmano senovės ir moderniąją istoriją,<br />
suvokia pasaulio ir europinius istorinius procesus, gali kritiškai<br />
ir analitiškai mąstyti, geba teoriškai ir praktiškai analizuoti istorinius,<br />
politinius, kultūrinius faktus, turi gerų kalbinių įgūdžių. Istorijos su<br />
archeologijos specializacija studijų bakalauras išmano istoriją ir archeologiją,<br />
turi bendriausių žinių apie jų raidą, metodus, gali kritiškai<br />
ir analitiškai mąstyti, geba teoriškai ir praktiškai atlikti archeologinius<br />
tyrimus, juos apibendrinti ir sintetinti raštu ir žodžiu, moka vertinti<br />
ir interpretuoti archeologijos artefaktus, turi bazinių įgūdžių, kurie<br />
būtini archeologiniams tyrimams savarankiškai vykdyti.<br />
Arnas, 2 kursas: „Šias studijas pasirinkau, nes patinka istoriko<br />
darbas, „knisimasis“ po įvairius dokumentus, istorinės tiesos ieškojimas.<br />
Atlikęs archeologinę praktiką, susidomėjau būtent šia veikla.<br />
Įdomiausi dėstomi dalykai man – nestandartinės subkultūrų studijų<br />
paskaitos, vedamos Roko Kraniausko, bei Romos ir Graikijos istorijos<br />
dėstytojo dr. R. Kazlausko įžvalgos. Medžiagą jis pateikia netradiciškai<br />
ir nenuobodžiai. Džiaugiuosi, kad iki šiol bendrauju su archeologinės<br />
praktikos Vokietijoje metu sutiktais bendraminčiais.“<br />
studijų įvairovė<br />
5<br />
Naujos HMF studijų programos!<br />
Kultūros ir medijų filosofija<br />
Vakarų Lietuvoje dar niekada nebuvo filosofijos studijų, todėl<br />
šiemet tai tikras atradimas. Nuo filosofinio žmonijos išminties pagrindo<br />
pereinama prie šiuolaikinių technologijų, kurios naudojantis<br />
medijomis padėtų sukurti ir realizuoti intelektualinius produktus. Ši<br />
programa labai savalaikė ir aktuali, kadangi bus žvelgiama į visuomenės<br />
vystymosi aspektus. Bus dėstomi dalykai, kurie KU apskritai nebuvo<br />
dėstomi. Pirmiausia tai specialybiniai filosofijos dalykai, kurių<br />
anksčiau buvo mokoma tik bendrai, taip pat visos medijos.<br />
HMF dekanas prof. dr. Rimantas Balsys atskleidė, kad dėstyti<br />
kultūros ir medijos filosofijos žada kviesti tokius savo sričių specialistus,<br />
kaip kompozitorius Mindaugas Urbaitis, žurnalistas Kęstutis<br />
Meškys ir kitus, KU dėstytojus doc. R. Rastauską ir prof. dr. Dalią<br />
Mariją Stančienę. Paskaitas skaityti žada ir pats prof. dr. R. Balsys:<br />
„Mano galva, šios studijos turėtų pritraukti kūrybingus žmones. Jei<br />
ši programa bus populiari, ateityje planuojame vykdyti struktūrinius<br />
pokyčius – steigti medijų centrą, nes šioms studijoms reikalinga tam<br />
tikra materialinė bazė, techninės sąlygos, aparatūra...“<br />
Anglų ir vokiečių kalbos<br />
Tai tradicinės filologijos bakalauro studijos. Jų metu bus dėstomi<br />
standartiniai dalykai, tačiau esant poreikiui vokiečių kalbos bus<br />
mokomi studentai, šio dalyko nesimokę net mokyklose. Baigus šias<br />
studijas bus įgyjama filologo kvalifikacija. Paskaitas ves geriausi šios<br />
srities KU specialistai.<br />
Studijos KU HMF formuoja universalią ir aktyvią asmenybę, besimokančią<br />
visą gyvenimą. Studentai mokomi atsakingai organizuoti<br />
savo darbą, spręsti problemas ir daryti išvadas, kritiškai ir konstruktyviai<br />
mąstyti, dirbti savarankiškai ir komandoje.<br />
Fakultetas pagrįstai gali didžiuotis vis turtėjančia materialia<br />
mokslo ir studijų baze: biblioteka, kompiuterių klasėmis, auditorijomis<br />
su projektoriais, garso ir vaizdo įranga, specializuotomis užsienio<br />
kalbų auditorijomis ar centrais, kuriuose, padedant įvairių užsienio<br />
šalių rėmėjams, sukaupta apie 30 tūkstančių vertingų ir studijų procesui<br />
ar moksliniams tyrimams reikalingų leidinių.<br />
Daugybė KU HMF absolventų sėkmingai dirba visoje Lietuvoje,<br />
pavyzdžiui, evangelikų liuteronų vyskupas Mindaugas Sabutis ir<br />
europarlamentaras prof. Leonidas Donskis (jis studijavo lietuvių filologiją<br />
ir režisūrą). Daugybė kitų baigusiųjų dirba tiek spaudoje, tiek<br />
televizijoje, tiek kituose respublikiniuose dariniuose. Tiesa, nemažai<br />
jų lieka HMF arba kituose fakultetuose ir prisideda prie tolimesnės<br />
KU sėkmės, pavyzdžiui, Baltų kalbotyros ir etnologijos katedros profesorė<br />
Dalia Pakalniškienė, dr. V. Safronovas, šiemet gavęs premiją<br />
už geriausią 2011 m. disertaciją, ir pan.<br />
Taigi, jei nori ne tik smagiai praleisti laiką, bet ir įgyti vertingų<br />
humanitarinės srities žinių, Tavęs visuomet lauks Klaipėdos universiteto<br />
Humanitarinių mokslų fakultetas.<br />
PARENGĖ RŪTA JUOZAPAITYTĖ
6<br />
Jūrų technikos fakultetas –<br />
Klaipėdos universiteto (KU) Jūrų technikos fakultetas<br />
(JTF) yra viena seniausių ir didžiausių aukštojo mokslo<br />
institucijų, įkurtų Klaipėdoje. Fakultete studijuoja daugiau<br />
nei 800 studentų ir magistrantų, dirba apie 50 pagrindines<br />
pareigas ir dar tiek pat antraeiles pareigas užimančių ar<br />
vizituojančių dėstytojų, iš kurių daugiau kaip pusė turi daktaro<br />
ar habilituoto daktaro mokslinius laipsnius, docento<br />
ar profesoriaus mokslinius vardus.<br />
Jūrų technikos fakultete studijos vyksta pagal šiuolaikinę dviejų<br />
pakopų sistemą – po ketverių pagrindinių studijų metų yra<br />
įgyjamas inžinerijos bakalauro kvalifikacinis laipsnis, o dar po papildomų<br />
dvejų magistrantūros studijų metų – inžinerijos magistro<br />
laipsnis. Šiuo metu JTF galima studijuoti pagal 8 bakalauro studijų<br />
programas: aplinkos inžinerija, chemijos inžinerija, elektros inžinerija,<br />
informatikos inžinerija, statybos inžinerija, mechanikos inžinerija,<br />
jūrų uosto inžinerija ir laivo inžinerija. Pastarosios dvi yra unikalios,<br />
nes jų nerasi jokiame kitame Pabaltijo universitete. Įgijus bakalauro<br />
diplomą, galima tęsti išvardytoms specialybėms artimas magistrantūros<br />
studijas: jūros aplinkos inžinerija, jūrų uostų valdymas, laivų<br />
elektros įranga ir automatika, laivų projektavimas, naftos technologiniai<br />
procesai, perdirbimo pramonės inžinerija, pramonės elektros<br />
įranga ir automatika, techninių informacinių sistemų inžinerija, technologijų<br />
valdymas, uosto statiniai. Siekiantiesiems įgyti technologijos<br />
mokslų daktaro laipsnį yra galima ir trečioji pakopa – transporto<br />
inžinerijos doktorantūra.<br />
Aplinkos inžinerija<br />
Aplinkos inžinerijos specialybė yra siejama su jūros ir kranto<br />
zonos bei gyvenamosios aplinkos apsaugos problemomis. Būsimieji<br />
aplinkos inžinieriai studijuoja taikomąją ekologiją, aplinkos informatiką,<br />
sanitariją, taršos prevencijos principus, įvairias bendrąsias inžinerines<br />
disciplinas. Įgytoji aplinkos inžinerijos bakalauro kvalifikacija<br />
suteikia galimybę dirbti perspektyvų darbą aplinkosaugos sistemų<br />
projektavimo ir eksploatavimo tarnybose, uosto ir kranto įmonėse,<br />
įvairiose mokslinių tyrimų institucijose.<br />
Aplinkos inžinerijos studentė Martina: „Šiemet baigiu aplinkos<br />
inžinerijos studijas Klaipėdos universiteto Jūrų technikos fakultete.<br />
Ši specialybė turi perspektyvų, kadangi aplinkosaugos problemos<br />
tampa vis aktualesnės. Tai buvo vienas iš kriterijų renkantis, ką studijuoti.<br />
Studijomis likau patenkinta. Turėjome daug įvairių ir įdomių<br />
dėstomų dalykų. Dėstytojai bendradarbiavo, neatsisakydavo padėti.<br />
Labai įsiminė docento G. Pridotko matematikos paskaitos. Ir pajuokaudavo,<br />
ir padėdavo, jei kas neaišku, ir dėstė, kaip reikia, – tvarka<br />
paskaitų metu buvo. Pas dėstytoją T. Paulauskienę „gaudėm orą“ –<br />
tai buvo vienas iš laboratorinių darbų, kai ėmėme oro mėginius, o<br />
paskui naudodamiesi įranga žiūrėjom mėginio sudėtį. Auginome ir<br />
skaičiavome bakterijas ir jų kolonijas per mikrobiologijos paskaitas.<br />
Teko dirbti ir laboratorinių darbų metu naudotis tiek senesne, tiek<br />
naujesne aparatūra. Šiemet fakultetas gavo daug naujų įrenginių ir<br />
iš esmės atnaujino laboratorijas, todėl studentai, kurie dar tik studijuos<br />
ir tebestudijuoja dabar, turės puikią progą pasinaudoti šia<br />
aparatūra ne tik laboratorinių<br />
darbų metu, bet ir savo baigiamiesiems<br />
darbams.“<br />
Chemijos inžinerija<br />
Chemijos inžinerijos studijų<br />
programa yra sudaryta siekiant<br />
parengti plataus profilio universalius<br />
chemijos inžinerijos<br />
specialistus, gerai išmanančius<br />
šiuolaikinius chemijos procesus<br />
ir jų valdymą, naujausias medžiagas<br />
ir įrenginius. Tai leidžia<br />
absolventams rasti įdomų kūrybinį<br />
inžinerinį darbą šiuolaikinėse<br />
chemijos ir maisto pramonės<br />
įmonėse, naftos verslovėse,<br />
naftos perdirbimo gamyklose,<br />
mokslinio tyrimo organizacijose<br />
ir įvairių pramonės šakų chemijos<br />
laboratorijose.<br />
Chemijos inžinerijos studentė<br />
Ingrida: „Mokykloje puikiai<br />
sekėsi chemija, tad net nedvejojau,<br />
ką studijuosiu baigusi<br />
vidurinę. Neįsivaizdavau savęs niekur kitur, kaip tik chemijos inžinerijoje.<br />
Studijomis likau tikrai patenkinta. Paskaitų buvo įvairių, laikas<br />
jose neprailgdavo. Visuomet su malonumu eidavome į profesoriaus<br />
V. Zabuko paskaitas. Darbinę nuotaiką praskaidrindavo dėstytojo<br />
mini pertraukėlės: visą nuovargį lyg ranka nuimdavo linksmas anekdotas<br />
ar gyvenimiškas pavyzdys iš dėstomo dalyko. Net patys sudėtingiausi<br />
dalykai tapdavo lengvai suprantami. Taip pat labai įsiminė<br />
docento A. Acaus paskaitos. Nors tai buvo ir ne specialybės paskaitos,<br />
tačiau niekada jų nepraleisdavau. Dėstytojas moka sudominti<br />
studentus – visuomet vyksta aktyvi diskusija, kai galime išreikšti savo<br />
nuomonę. Daug naudos man davė mokslinės konferencijos. Čia galima<br />
pasisemti naudingų žinių, idėjų, realizuoti save.“<br />
Elektros inžinerija<br />
Elektros inžinerijos specialybė kiekvienais metais sulaukia didelio<br />
stojančiųjų dėmesio. Per ketverius studijų metus būsimieji inžinieriai<br />
elektrikai įgyja daug žinių iš automatinio valdymo teorijos,<br />
elektronikos, metrologijos, elektros energetikos ir kitų dalykų. Dėl<br />
savo plataus ir visapusiško išsilavinimo absolventai nesunkiai randa<br />
gerą darbą įvairiose įmonių elektros ūkio ar elektros ir elektronikos<br />
sistemų automatizuotos įrangos projektavimo ir aptarnavimo srityse.<br />
Elektros inžinerijos studentas Imantas: „Šią specialybę pasirinkau,<br />
nes, manau, ji gana perspektyvi, nors ir labai sunki. Studijų kokybė<br />
gera, į programą įtraukiami vis nauji dalykai. Keičiasi dėstytojai,<br />
jų metodai skirtingi ir savaip naudingi. Vyksta tiek teorinės, tiek praktinės<br />
paskaitos. Studijuoti sunku, tačiau įdomu ir malonu.“<br />
Informatikos inžinerija<br />
Informatikos inžinerijos specialybė labai populiari. Augantį specialistų<br />
poreikį skatina spartėjanti šių dienų aukštųjų informacinių<br />
technologijų ir kompiuterinių sistemų plėtra. Būsimiesiems informatikos<br />
inžinieriams yra suteikiama daug teorinių ir praktinių žinių iš<br />
įvairių kompiuterinės įrangos, telekomunikacinių tinklų, duomenų<br />
apsaugos, programų inžinerijos sričių, formuojama loginių valdiklių<br />
programavimo ir jų praktinio pritaikymo patirtis, ugdomi kompiuterizuotų<br />
automatinio valdymo sistemų ir informacinių technologijų
vienintelis ir išskirtinis Lietuvoje!<br />
7<br />
objektų projektavimo ir aptarnavimo įgūdžiai.<br />
Informatikos inžinerijos studentas Viktoras: „Pasirinkau šią specialybę,<br />
nes šiais technologijų laikais ji labai perspektyvi, be to, ir<br />
įdomi. Visos paskaitos kuo nors įdomios ir naudingos, tačiau labiausiai<br />
man patiko analoginė ir skaitmeninė elektronika, matematiniai<br />
paketai. Paskaitų metu gauname tikrai daug naudingų žinių ir galime<br />
tobulėti. Įdomiausios – lektorių Ž. Lukošiaus, M. Kurmio ir K. Gerasimov<br />
paskaitos. Jie aiškiai išdėsto medžiagą ir moka bendrauti su<br />
studentais. Nejaučiame spaudimo, todėl darbus atliekame su malonumu,<br />
o ne iš reikalo.“<br />
Jūrų uostų inžinerija<br />
Tai originali ir populiari bakalauro studijų programa, pagal kurią<br />
yra rengiami universalūs transporto inžinerijos ir jūrinio sektoriaus<br />
aukščiausiosios kvalifikacijos vadybos specialistai įvairioms Lietuvos<br />
jūrinio komplekso įmonėms ir organizacijoms: jūrų transporto<br />
ir verslo bendrovėms, logistikos ir krovinių aptarnavimo darbų centrams,<br />
uostų ir specialiųjų terminalų administracijoms, saugios jūrinės<br />
laivybos bei laivų agentavimo ir kontrolės institucijoms.<br />
Jūrų uostų inžinerijos studentas Justas: „Jūrų uostų inžinerija –<br />
puiki specialybė norintiesiems likti Klaipėdoje ir dirbti uoste, kuris<br />
yra Klaipėdos širdis. Studentai įgyja puikų uosto funkcijų, valdymo<br />
bei techninių specifikacijų išmanymą. Šios specialybės atstovai sužino<br />
viską nuo uosto statybos iki jo valdymo bei techninių procesų.<br />
Studijos yra ir puiki gyvenimo mokykla. Čia suteikiama daug praktinių<br />
žinių, kurios, manau, bus naudingos tolimesniame gyvenime,<br />
net ir kasdieniame. Mano manymu, geriausiai paskaitas veda ir su<br />
studentais bendrauja lektoriai Artur Kaulitzky ir Ieva Bernotienė. Jų<br />
paskaitos įdomios, medžiaga dėstoma aiškiai ir patraukliai.“<br />
Laivo inžinerija<br />
Specialybės aktualumą<br />
lemia akivaizdi būtinybė uostamiestyje<br />
rengti aukštos kvalifikacijos<br />
laivų projektavimo,<br />
statybos ir remonto specialistus.<br />
Būsimieji laivų inžinieriai<br />
studijuoja įvairių tipų laivų konstrukcijas<br />
ir mechanizmus, laivų<br />
projektavimo ir modeliavimo<br />
metodus, taiko šiuolaikinę programinę<br />
įrangą, o baigę studijas<br />
sėkmingai dirba konstruktoriais<br />
ar projektų vykdytojais laivų<br />
statybos ir remonto įmonėse,<br />
mokslinėse įmonių laboratorijose,<br />
gali atlikti įvairų vadybinį<br />
darbą.<br />
Laivo inžinerijos studentas<br />
Lukas: „Laivo inžinerijos studijos buvo mano svajonė. Visuomet domėjausi<br />
laivais, tad šioje srityje jaučiuosi lyg žuvis vandenyje. Studijų<br />
kokybe esu patenkintas. Gaunu netgi daugiau negu tikėjausi.<br />
Labiausiai man patinka braižybos paskaitos: dirbi savarankiškai, kas<br />
neaišku – paklausi dėstytojo ir gauni visokeriopą pagalbą. Darbai taip<br />
sudomina, kad net nepastebime, kaip praskrieja paskaitos laikas.<br />
Kuo toliau, tuo labiau dėstytojai stengiasi naudoti vaizdinę medžiagą,<br />
nuolat diskutuoja su mumis, be to, akcentuoja, kurią svarbesnę<br />
informaciją reiktų užsirašyti. Todėl vėliau nekyla problemų ruošiantis<br />
egzaminams. Medžiaga išdėstyta aiškiai, glaustai ir įdomiai.“<br />
Mechanikos inžinerija<br />
Tai viena iš universaliausių specialybių, reikalinga norint dirbti<br />
įmonėse, kurių veikla yra susijusi su mechanizmų ir technologinės<br />
įrangos gamyba, projektavimu, priežiūra bei remontu. Baigus studijas<br />
galima sėkmingai dirbti inžinieriais, projektų konsultantais, ekspertais,<br />
konstruktoriais ar padalinių vadovais įvairiose baldų, tekstilės,<br />
transporto, projektavimo įmonėse, tyrimų laboratorijose ar<br />
mokslinėse įstaigose.<br />
Mechanikos inžinerijos studentas Benas: „Pasirinkau šią specialybę,<br />
nes nuo mažens patiko visokie mechanizmai ir mašinos. Specialybe<br />
esu patenkintas, laboratorinius darbus atlieku noriai. Į klausimą<br />
apie studijų naudingumą galiu atsakyti, kad viskas, ko mokausi, yra<br />
naudinga. Pirmame kurse chemija buvo įdomiausia paskaita, nes valandas,<br />
praleistas „Studlende“ konspektuojant teoriją, vainikuodavo<br />
laboratorijoje atliekami bandymai, ko iki to laiko nebuvo tekę daryti.<br />
Antrais metais tebevargino matematika ir fizika, bet prisidėjo ir kelios<br />
naujos įdomios paskaitos: medžiagotyra, medžiagų atsparumas,<br />
hidromechanika ir mašinų elementai. Daugiausiai naudos davė medžiagų<br />
atsparumo paskaitos. Jas dėstė Mechanikos inžinerijos katedros<br />
vedėja profesorė J. Janutėnienė. Ji puikiai išaiškindavo teoriją,<br />
padėdavo spręsti uždavinius, dėstydama pateikdavo daug realių gyvenimiškų<br />
pavyzdžių. Trečiame kurse prasidėjo rimti darbai: kursinių<br />
darbų rašymas, laboratorinių darbų ataskaitos. Pradėjome vaikščioti<br />
į galbūt būsimas darbo vietas – staklynus, fabrikus, gamyklas. Gavome<br />
daug rimtų užduočių ir įgijome praktinių įgūdžių.“<br />
Statybos inžinerija<br />
Statybos inžinerijos studijų programoje daug dėmesio yra skiriama<br />
naujosioms statybos darbų technologijoms, šiuolaikinėms<br />
statybinėms medžiagoms, įvairių tipų statinių inžinerinio projektavimo<br />
bei konstrukcijų skaičiavimo metodams, statybų verslo veiksnių<br />
ir principų analizei. Baigusieji studijas statybos inžinieriai gali rasti<br />
gerą darbą statybos darbų ar projektavimo įmonėse, rengti projektų<br />
konstrukcinę dalį, atlikti vadybinius ar statybos inžinerijos ekspertų<br />
darbus.<br />
Statybos inžinerijos studentas Aurimas: „Specialybę rinkausi<br />
dar tada, kai mokiausi vidurinėje. Išsirinkau statybos inžineriją, nes<br />
ji buvo arčiausiai mano pomėgių. Ir tikrai nepasigailėjau. Įsimintiniausios<br />
– aukštosios matematikos paskaitos. Ją dėstė docentas G.<br />
Pridotkas. Antrame kurse artėjame specialybės link – studijuojame<br />
architektūrą, geodeziją, statybines medžiagas ir kita. Dėstytojai<br />
paskaitas skaito iš skaidrių, išskyrus G. Pridotką ir J. Janutėnienę.<br />
Skirtingi dėstytojų paskaitų dėstymo būdai teikia įvairesnių žinių ir<br />
gebėjimų.“<br />
Kiekvienais metais Klaipėdos universiteto Jūrų technikos fakulteto<br />
nuolatines ir tęstines studijas baigia daugiau nei 200 bakalaurų<br />
ir apie 60 magistrų, kurie, turėdami tvirtų teorinių žinių ir praktinių<br />
įgūdžių bei gebėdami kūrybiškai dirbti, užima geras pareigas valstybinėse<br />
įmonėse ir įvairių lygių verslo struktūrose bei sudaro tvirtą<br />
Klaipėdos miesto ir Vakarų Lietuvos regiono kvalifikuotų inžinierių<br />
bendruomenės pagrindą.<br />
Nemaža studentų dalis turi galimybę apsigyventi bendrabutyje,<br />
naudotis turtinga mokomosios ir specializuotos mokslinės literatūros<br />
fakulteto biblioteka ir skaitykla, kompiuterių centru, gauti vardines<br />
ar valstybės skiriamas skatinamąsias stipendijas.<br />
Jūrų technikos fakultetas – puikus pasirinkimas norintiesiems<br />
įgyti inžinerijos pagrindus. Studijos šiame fakultete gali padėti realizuoti<br />
ne vieno jauno ir turinčio motyvaciją studento svajones.<br />
PARENGĖ AISTĖ NOREIKAITĖ
8<br />
Klaipėdoje meniškos sielos jaunuolius sutiksite Klaipėdos<br />
universiteto (KU) Menų fakultete (MF), kuriam jau daugiau<br />
nei 40 metų. Fakultete organizuojamos dviejų pakopų<br />
studijos: čia vykdoma 15 bakalauro ir 9 magistrantūros<br />
studijų programos, kurias baigus suteikiamas tiek atitinkamas<br />
kvalifikacinis laipsnis, tiek profesinė kvalifikacija. KU<br />
Menų fakultetas rengia aukštos kvalifikacijos menininkus<br />
atlikėjus ir meno dalykų mokytojus.<br />
Būsimiesiems meno atstovams žinias perduoda ne tik Vakarų<br />
Lietuvos regione, bet ir visoje šalyje bei už jos ribų gerai žinomi<br />
menininkai: profesoriai Eduardas Kaniava, Skaistutė Idzelevičienė,<br />
Gytis Padegimas, Valentinas Masalskis, Vytautas Tetenskas,<br />
Saulius Šiaučiulis, Valentina Vadoklienė, docentai Steponas Januška,<br />
Irena Pečiūrienė, aktoriai Nelė Savičenko, Darius Meškauskas ir daugelis<br />
kitų Lietuvos garsenybių. Klaipėdos universiteto Menų fakultete<br />
dirbantys pedagogai – puikūs menininkai ir savo srities žinovai.<br />
Studentai gali rinktis įvairias atlikimo meno studijas: choro dirigavimo,<br />
dainavimo, džiazo, liaudies, pučiamųjų ir styginių muzikos<br />
bei fortepijono specialybes. Atlikimo meno studijų programa skirta<br />
rengti muzikos atlikėjui, gebančiam taikyti ir tobulinti profesinius<br />
įgūdžius ir žinias, sėkmingai integruotis į profesionalių atlikėjų rinką.<br />
Būsimieji atlikėjai studijuoja bendrauniversitetinius dalykus, tokius<br />
kaip psichologija, filosofija, kalbos kultūra, vadyba ir kt., studijų pagrindų<br />
dalykus, tokius kaip muzikos istorija, etnokultūra, muzikos<br />
pedagogikos įvadas ir kt., bei specialybės dalykus pagal atitinkamą<br />
specializaciją. Klaipėdoje gimsta ir puikūs muzikos istorijos ir teorijos<br />
specialistai, šokėjai, dailės meno atstovai, aktoriai, režisieriai.<br />
Choro dirigavimas<br />
Šios specializacijos studentai išmanys muzikos meno, muzikos<br />
istorijos bei teorijos, muzikos atlikimo žinių sistemą, turės reikiamą<br />
muzikinės kultūros akiratį. Studentai studijuoja filosofinius, sociologinius,<br />
psichologinius ugdymo chorine veikla pagrindus. Baigę šią<br />
programą jaunuoliai gali dirbti chorų, kitų vokalinių kolektyvų vadovais<br />
(chormeisteriais) įvairiose kultūros įstaigose, bendrojo lavinimo,<br />
muzikos, meno mokyklose ir gimnazijose.<br />
Dainavimas<br />
Dainavimo specialybės studentai įgyja vokalinės muzikos atlikimo<br />
žinių, išmano tradicinės, klasikinės ir šiuolaikinės dainavimo<br />
technikos ugdymo pagrindus, geba atskleisti vokalinių kūrinių dramaturgiją,<br />
meninę idėją. Baigusių studijas jaunuolių laukia muzikinio<br />
teatro scena, galima įsilieti į profesionalių chorų gretas. Papildomai<br />
įgiję mokytojo kvalifikaciją, baigusieji gali dirbti vokalo pedagogais<br />
bendrojo lavinimo, muzikos, meno mokyklose ir gimnazijose.<br />
Antro kurso dainavimo studentė Oksana sako: „Šią specialybę<br />
Menų fakultetas –<br />
pasirinkau dėl to, kad noriu tobulėti dainavimo srityje, noriu save<br />
čia realizuoti. Paskaitų yra įvairiausių, tačiau visada kas nors patinka<br />
labiausiai. Mano mėgstamiausios paskaitos yra dainavimas ir scenos<br />
judesys, nes būsimiems atlikėjams tai vieni iš pagrindinių dalykų.<br />
Tačiau ir kitos paskaitos patinka, nes visos yra įdomios, dirba puikūs<br />
dėstytojai, visada žinantys, kaip pateikti medžiagą, kad mums<br />
būtų patrauklu, įdomu ir įsimintina. Tačiau geriausias jausmas kyla<br />
tada, kai stovi scenoje ir pristatai klausytojams tai, ką darai. Tada<br />
atrodo, kad visi sunkumai išnyksta<br />
ir lieki tik tu, muzika ir<br />
pakylėtas jausmas. Žinoma, kad<br />
tai pajaustum, reikia labai daug<br />
dirbti. Kasdien po paskaitų neskubu<br />
namo ilsėtis. Lieku fakultete.<br />
Ten repetuoju ir ruošiuosi<br />
kitai dienai. Tačiau visa tai man<br />
labai patinka, nes mokausi to,<br />
kas man yra malonumas, o ne<br />
kančia.“<br />
Džiazo muzika<br />
Džiazo muzikos studentai<br />
geba suprasti esminius džiazo<br />
muzikos interpretacijos principus<br />
nuo klasikinio džiazo iki<br />
moderno, išmano pagrindinius<br />
aranžavimo principus, klasikinės<br />
muzikos kūrinius, kurie formuoja<br />
gerą atlikėjo meninį skonį.<br />
Studijų metu studijuoja spec.<br />
instrumentą ir ritmų pagrindus,<br />
orkestro studiją ir ansamblio klasę, fortepijoną, improvizaciją ir kt.<br />
Džiazo muzikos studentė Ieva: „Universitetą baigiau šiais metais.<br />
Mano specialybė – džiazo muzika, vokalas. Pasirinkti, ką studijuoti,<br />
nebuvo sunku, nes dainavau nuo pat vaikystės, o noras vis augti ir<br />
tobulėti atvedė mane į KU Menų fakultetą. Pasakyti, kas labiausiai<br />
mane sudomino, būtų sunku, nes patiko viskas. Kiekvienas dalykas<br />
skirtingas ir savotiškai žavus bei naudingas. Labiausiai džiugino tai,<br />
kad paskaitos prasidėdavo ne nuo ankstaus ryto. Pasibaigus paskaitoms,<br />
įgytas žinias perduodavau mažiesiems talentams. Mokiau juos<br />
dainuoti. Taip pat ir koncertuodavau. Dabar jau tikrai galiu pasakyti,<br />
kad studijuoti man patiko. Studijų metų susipažinau su nuostabiais<br />
žmonėmis, daug naujų muzikos žinių „atkeliavo“ į mano galvą.“<br />
Paulius, 2 kurso studentas: „Labai patraukė saksofono muzika.<br />
Mokausi juo groti džiazą. Labiausiai patinka tai, kad studijuojant<br />
supa labai gera aura. Nėra įtampos ar baimės. Dėstytojų kolektyvas<br />
labai geranoriškai nusiteikęs ir mėgsta pašmaikštauti. O tai labai padeda<br />
studijuojant.“<br />
Fortepijonas<br />
Būsimieji atlikėjai studijuoja fortepijoną, kamerinį, fortepijoninį<br />
ansamblį, koncertmeisterio klasę ir kt. Studentai vėliau gali dirbti<br />
koncertmeisterio ar pedagogo darbą. Kai kurie kuria savo, kaip solisto<br />
ar kamerinio ansamblio dalyvio, ateities planus.
9<br />
kultūros židinys<br />
Liaudies muzika<br />
Būsimieji liaudies muzikos atlikėjai siekia lietuvių liaudies instrumentų<br />
orkestrų, ansamblių artistų karjeros, liaudiškų muzikos<br />
kolektyvų vadovų pozicijų. Studijų metu mokosi spec. instrumento ir<br />
ansamblio, dirigavimo ir fortepijono, orkestro ir instrumentuotės bei<br />
kitų dalykų. Baigę studijas jie turi muzikos meno, muzikos teorijos ir<br />
istorijos, muzikos atlikimo žinių sistemą, reikiamą muzikinės kultūros<br />
akiratį. Išmano darbo su liaudies instrumentų atlikėjais bei jų kolektyvais<br />
tikslus, principus, metodus, priemones, formas, organizavimo<br />
dėsningumus.<br />
Studentai ne tik lanko paskaitas, bet dar ir koncertuoja, dalyvauja<br />
konkursuose. Šiemet Liaudies instrumentų katedros birbynininkų<br />
ansamblis dalyvavo Italijoje vykusiame atlikėjų konkurse ir pelnė laureato<br />
vardą bei trečiosios vietos diplomus. Jaunuoliai garsina lietuvių<br />
liaudies instrumentus, žavi jais Klaipėdos miesto, Lietuvos ir užsienio<br />
valstybių muzikos mylėtojus.<br />
Pučiamųjų ir styginių muzika<br />
Dar neįstojus mokytis daug kam kirba pagrindinis klausimas – o<br />
koks bus mano darbas, kai baigsiu studijas? Atsakymas paprastas.<br />
Šios specializacijos atstovai gali dirbti orkestrų ir ansamblių atlikėjais<br />
instrumentalistais, vadovauti ir diriguoti pučiamųjų arba styginių instrumentų<br />
orkestrams. Viskas priklauso nuo talento, noro ir kantraus<br />
bei atsakingo darbo.<br />
Tomas: „Studijuoju pirmame violončelės specialybės kurse. Universitetas<br />
– mano gyvenimo tąsa, nes groti violončele mokausi jau<br />
nuo pirmos klasės. Tai lyg tėvų dovana, nes jie paskatino mane groti<br />
ir leido į Eduardo Balsio menų gimnaziją. Tačiau po mokyklos norėjau<br />
viską gerai apgalvoti, todėl padariau solinio grojimo pertrauką ir<br />
dirbau Klaipėdos valstybiniame muzikiniame teatre. Vis dėlto dėstytojas<br />
Mindaugas Bačkus įkvėpė man drąsos ir jėgų, patarė stoti į<br />
universitetą ir tęsti solinį grojimą violončele. Dėstytojo padrąsintas<br />
nusprendžiau kilti tolyn ir nepasiduoti. Taigi man šios studijos – ne<br />
tik mokymasis groti, bet ir gyvenimo pamokų šaltinis.“<br />
Choreografija<br />
Jeigu nori studijuoti choreografiją – būk pasirengęs įvairiausių<br />
šokio stilių studijoms. KU MF Choreografijos katedros studentai turi<br />
galimybę išmokti ne tik įvairiausių šokių, bet ir šokti senovinius šokius<br />
kolektyve „Saltanda“ ir jais žavėti publiką įvairių renginių metu.<br />
Choreografijos bakalauro studijų programą baigęs studentas yra<br />
plataus profilio specialistas, įgijęs lietuvių liaudies meno, papročių,<br />
pasaulinės choreografijos istorijos, šokio kompozicijos, įvairių šokio<br />
stilių metodikos bei teorijos žinių ir gebantis jas taikyti praktikoje.<br />
Dailė<br />
Dailininkai įgyja įvairiapusių universitetinių ir specialybės žinių.<br />
Geba kūrybiškai dirbti, yra susipažinę ir įvaldę pagrindinius tapybos<br />
technologijos principus bei kūrybos pagrindus, suvokia ir išmano esminius<br />
meno proceso dėsnius. Studijų metu suformuojami pagrindiniai<br />
pedagoginiai gebėjimai įgytas žinias perduoti praktiškai.<br />
Būsima 4 kurso dailės studentė Gabija: „Esu dailininko tapytojo<br />
specialybės atstovė. Čia studijuoju, nes visada to geidžiau. Labai patinka<br />
kompozicijos paskaita ir laikas, kada turi tiesiog piešti, kai tai<br />
nėra privaloma ir gali piešti dėl to, kad to norisi pačiai. Puikus dalykas<br />
yra pasirenkamieji dalykai, nes galima rinktis paskaitas iš visai priešingos<br />
studijų krypties. O tai padeda atsipalaiduoti iš rutinos. Džiugu,<br />
kad studijuodama turiu auditoriją, kurioje galiu piešti. Taip geriau ir<br />
man pačiai, ir mano kambario draugei, nes jai nereikia kasdien „mėgautis“<br />
dažų kvapais.“<br />
Muzikos pedagogika<br />
Menų fakultete rengiami ir būsimieji mokytojai. Abiturientai,<br />
pasirinkę muzikos pedagogikos studijų programą ir ją baigę, galės<br />
dirbti muzikos mokytojais.<br />
Daug absolventų taip ir daro. Tai – Klaipėdos S. Šimkaus konservatorijos<br />
direktorė L. Jonavičienė, E. Balsio menų gimnazijos direktorius<br />
G. Misiukevičius, J. Karoso ir J. Kačinsko muzikos mokyklų mokytojai<br />
Loreta ir Anatolijus Tumanovai, J. Kiesaitė, Ramūnas ir Gintaras<br />
Jonaičiai, D. Sugintienė, V. Babaliauskienė ir kiti.<br />
Muzikos istorija ir teorija<br />
Šiemet atnaujinamas priėmimas į muzikos istorijos ir teorijos<br />
specialybę ir laukiama norinčiųjų studijuoti. Studijų programa skirta<br />
asmenims, norintiems dirbti muzikos apžvalgininkais, recenzentais,<br />
korespondentais žiniasklaidos priemonėse, skaityti paskaitas visuomenei<br />
įvairiomis muzikinėmis temomis, vesti, komentuoti įvairių<br />
žanrų ir epochų koncertus bei dirbti muzikos teorijos, istorijos ir solfedžio<br />
dalykų pedagogais.<br />
Režisūra<br />
Šiais metais į režisūros studijas yra kviečiami būsimieji lėlininkai.<br />
O kitąmet planuojama priimti ir rengti renginių režisierius. Ši studijų<br />
programa labai įdomi ir lanksti, nes kasmet yra rengiami vis kitos režisūros<br />
srities atstovai.<br />
Sportiniai šokiai<br />
Šokio bakalauro kvalifikacinis laipsnis suteikia teisę būti įvairių<br />
choreografinių žanrų atlikėjais ir dirbti šokių klubų treneriais, masinio<br />
šokio srities mokytojais, šokių mokytojais bendrojo lavinimo mokyklose,<br />
baletmeisteriais pramogų industrijos srityje.<br />
Tai viena populiariausių KU MF studijų programų. Čia gimė ir<br />
iki šiol Lietuvos vardą garsina sportinių šokių ansamblis „Žuvėdra“.<br />
Šis kolektyvas 2011 metų gruodį jau septintą kartą tapo pasaulio<br />
čempionu, o <strong>2012</strong> metų pavasarį aštuntą kartą pasipuošė Europos<br />
čempionų medaliais.<br />
Menų fakultetas yra pagrindinė atlikėjų rengimo institucija Klaipėdos<br />
muzikiniam bei Dramos teatrams, Klaipėdos kameriniam orkestrui,<br />
atlikėjai bei menininkai čia rengiami ir Klaipėdos regionui bei<br />
Lietuvai. Studijas šiame fakultete baigė daugiau nei 5000 absolventų,<br />
kurie sėkmingai dirba kultūros ir švietimo įstaigose. Nemaža KU MF<br />
absolventų dalis šiandien yra muzikinių ir dramos teatrų, orkestrų<br />
ir ansamblių artistai, įvairių meninių kolektyvų vadovai ir kiti plačiai<br />
žinomi kūrėjai.<br />
Stebint profesionalius atitinkamų sričių specialistus galima būtų<br />
tvirtai pasakyti, kad Klaipėdos universiteto Menų fakultetas Lietuvos<br />
meninės kultūros erdvėje garsina Klaipėdos miesto vardą. KU MF iniciatyva<br />
rengiami tarptautiniai ir respublikiniai festivaliai, konkursai,<br />
konferencijos, praturtinantys šimtmečiais šiame krašte puoselėtas<br />
muzikos, teatro, choreografijos ir vaizduojamojo meno tradicijas. Tikimės,<br />
kad mūsų universitete pasirinkę menų specialybes tobulėsite,<br />
stiprinsite savo įgūdžius ir visa tai skleisite meno mylėtojams.<br />
PARENGĖ ŽIVILĖ ALEKSANDRAVIČIŪTĖ
10<br />
Klaipėdos universiteto (KU) Pedagogikos fakultetas (PF)<br />
įsikūręs centrinėje miesto dalyje, viename įspūdingiausių<br />
uostamiesčio pastatų. Jis gerai žinomas Vakarų Lietuvos<br />
švietimo istorijoje, nes čia jau daugiau kaip šimtą metų<br />
rengiami įvairių ugdymo sričių specialistai.<br />
Pedagogikos fakultete<br />
Šiuo metu PF nuolatinėse ir tęstinėse studijose studijuoja daugiau<br />
kaip 1200 studentų. Fakultete veikia 6 katedros.<br />
Šiemet fakultetas skelbia priėmimą į 7 pirmosios pakopos ir 8<br />
antrosios pakopos studijų programas. Stojantiesiems į valstybės<br />
finansuojamas studijų vietas bei renkantis kūno kultūros ir sporto<br />
pedagogikos, religijos pedagogikos ir psichologijos, socialinės pedagogikos,<br />
vaikystės pedagogikos, vaikystės pedagogikos ir ankstyvojo<br />
užsienio (anglų) kalbos mokymo studijų programas privalomas motyvacinis<br />
tekstas.<br />
Abiturientams, ketinantiems užsiimti suaugusiųjų ugdymo organizavimu,<br />
siūloma rinktis edukologijos pagrindinių studijų programą.<br />
Šios programos absolventai turi plačias profesinės karjeros<br />
galimybes. Jie įgyja kompetencijų, reikalingų vykdant praktinę socioedukacinę<br />
veiklą tiek valstybinėse institucijose, tiek nevyriausybinėse<br />
organizacijose. Didžioji šios programos absolventų dalis dirba<br />
suaugusiųjų ugdymo specialistais Lietuvos įmonėse, teisėsaugos bei<br />
švietimo įstaigose. Nemažai jų tęsia studijas magistrantūroje.<br />
Edukologijos studentė Agata Lukošiūtė sako: „Tai yra tikrai<br />
įdomios studijos, nes jų metu, be pagrindinių edukologijos dalykų,<br />
studijuojami psichologijos, retorikos, meninio ugdymo kursai, susipažįstama<br />
su subkultūrų tyrimais, vadyba. Šios studijos suteikia gana<br />
platų išsilavinimą. Antra, ką noriu pabrėžti, tai galimybė dalyvauti<br />
tarptautiniuose studentų mainuose. Aš pati, studijuodama edukologiją,<br />
vieną semestrą mokiausi Švedijoje, o tris mėnesius praktiką<br />
atlikau Turkijoje. Sukaupti bendravimo su kitų kraštų studentais<br />
įspūdžiai man tikrai yra neįkainojama patirtis“.<br />
Socialinės pedagogikos pagrindinėse studijose parengiami specialistai,<br />
galintys teikti socialinę ir pedagoginę pagalbą problemų turintiems<br />
nepilnamečiams bei jų šeimoms. Baigusieji šią studijų programą<br />
dirba socialiniais pedagogais mokyklose, globos institucijose,<br />
dienos bei vaikų krizių centruose, vaiko teisių apsaugos tarnybose.<br />
Socialinės pedagogikos studentė Ingrida Adolevskytė pasakoja,<br />
kad net ir teoriniai šios programos dalykai jai bei jos kolegoms<br />
buvo įdomūs: „Pasilikau studijuoti šios specialybės tik dėl dėstytojų.<br />
Esu dėkinga katedros dėstytojams, kurie padėjo atrasti save, padėjo<br />
įprasminti norus, atskleisti gebėjimus. Dėstytojai geba žinias perteikti<br />
taip, kad net sausi teoriniai dalykai virsta įdomiais ir suprantamais.“<br />
Socialinės pedagogikos programos absolventė Indrė Rapalytė<br />
savo nuoširdžias pastabas apie KU PF praleistus studijų metus apibendrina<br />
taip: „Socialinė pedagogika – viena iš nedaugelio studijų<br />
programų, kurias baigęs jaunas žmogus gauna ne tik diplomą, bet<br />
ir didžiulį bagažą žmogiškųjų vertybių. Studijos mus praturtino kaip<br />
asmenybes, kaip būsimus tėvus. Mes sužinojome daug ugdymo paslapčių,<br />
kurias galėsime taikyti ne tik darbe, bet ir asmeniniame gyvenime.<br />
Prie to, manau, stipriai<br />
prisideda įvairių sričių psichologijos<br />
kursai (socialinė, šeimos,<br />
pedagoginė psichologija ir kt.),<br />
kurie šioje programoje studijuojami<br />
beveik kiekvieną semestrą.<br />
Kursai studentams padeda ne<br />
tik išmokti suprasti kitus, bet ir<br />
geriau pažinti save, o tai, manau,<br />
yra labai svarbu norint kvalifikuotai<br />
spręsti būsimų savųjų<br />
ugdytinių problemas. Be to,<br />
programoje daug laiko skiriama<br />
praktikai, kuri atliekama įvairiose<br />
ugdymo institucijose. Aš būtent<br />
po praktikos supratau labai<br />
svarbų ir reikšmingą dalyką – kai<br />
dirbsiu socialinio pedagogo darbą,<br />
niekada nesusidursiu su rutina,<br />
nes aplinkui visada bus jauni,<br />
energingi, maištaujantys bei<br />
skatinantys tobulėti žmonės.“<br />
Visus, kuriems patinka darbas<br />
su vaikais, kurie turi pedagoginį pašaukimą, nori padėti vaikams,<br />
yra kūrybingi, mėgsta bendrauti su žmonėmis, nori studijuoti naudodami<br />
aktyviuosius mokymo / mokymosi metodus, naujas technologijas,<br />
pažinti praktinį darbo pobūdį, sutikti nuoširdžius, jaunatviškus,<br />
geranoriškus dėstytojus, kviečiame rinktis vaikystės pedagogikos<br />
(auklėtojo) pagrindinių studijų programą.<br />
Pirmą kursą baigusi Samanta Šlykova, pasirinkusi vaikystės pedagogikos<br />
(auklėtojo) studijas, pasakoja, kad renkantis šią specialybę<br />
svarbu norėti bendrauti su vaikais, juos ugdyti bei suprasti: „Pirmame<br />
pusmetyje išklausėme bendruosius pedagogikos ir psichologijos<br />
dalykus. Antrame pusmetyje, klausydami vaiko psichologijos paskaitų,<br />
turėjome galimybę plačiau paanalizuoti vaiko raidos ypatumus,<br />
bendrauti su vaikais atlikdami laboratorinių darbų užduotis. Per<br />
vaikų literatūrinio ugdymo paskaitas taikėme aktyviuosius mokymosi<br />
metodus, gilinome supratimą apie lietuvių ir užsienio rašytojų<br />
kūrinius, skirtus vaikams. Mokėmės, kaip kūrybiškai panaudoti literatūros<br />
kūrinius ugdant ikimokyklinio amžiaus vaikus. Ugdydamiesi<br />
tarpkultūrinę kompetenciją klausėme ne tik teorinių paskaitų, bet ir<br />
turėjome galimybę dalyvauti susitikimuose su „Erasmus“ studentais<br />
bei kitų kultūrų atstovais.“<br />
Gerai mokančiuosius anglų kalbą kviečiame į vaikystės pedagogikos<br />
ir ankstyvojo užsienio kalbos mokymo studijas. Baigusieji<br />
galės dirbti ne tik pradinių klasių mokytojais, bet ir mokyti užsienio<br />
kalbos pradinėse klasėse.<br />
Sėkmingai pirmą kursą baigęs Karolis Januška, pabrėždamas<br />
linksmąją studijų dalį, tikina, kad šių studijų laikas neprailgs: „Jau<br />
per pirmąją paskaitą supratau, kad liūdna ar nuobodu tikrai nebus.<br />
Linksmas ir labai supratingas dėstytojų kolektyvas, visada padedanti<br />
katedros vedėja – visa akademinė bendruomenė siekia padaryti studijas<br />
ne tik kokybiškas, bet ir linksmas. Studijų aplinka, bendravimas<br />
su dėstytojais atskleidžia Vaikystės pedagogikos katedros šūkį: „Ne<br />
tik studijuok, bet ir studentauk!“ Vaikinas taip pat prabyla ir apie<br />
studijų kokybę: „Be puikaus kolektyvo ir atmosferos, galėčiau išskirti<br />
ir kitus pliusus. Vienas ryškiausių – baigęs šią studijų programą, įgysi<br />
pradinio ugdymo pedagogikos bakalauro kvalifikacinį laipsnį bei<br />
mokytojo kvalifikaciją. Galėsi dirbti priešmokyklinėse grupėse (klasėse),<br />
pradinėje mokykloje ir kitose ugdymo institucijose, jaunesniojo<br />
mokyklinio amžiaus mokinius mokyti užsienio kalbos, studijuoti magistrantūroje<br />
Lietuvos ar užsienio universitetuose. Todėl galiu teig-
uošiami ne tik mokytojai<br />
ti, kad pasirinkęs šią studijų programą nesuklydau. Jei myli vaikus,<br />
širdyje turi siekį gerinti Lietuvos ateitį ugdydamas jaunąją kartą, per<br />
daug negalvok – rinkis būtent šią studijų programą.“<br />
Pirmo kurso studentė Orinta Ašmontaitė antrina bendramoksliui:<br />
„Jau pirmame kurse gauname galimybę prisiliesti prie praktikos,<br />
lankomės pamokose. Mokomieji dalykai turi savaip įdomių aspektų.<br />
Visa teorija, kuri yra dėstoma paskaitų metu, nėra tiesiog sausa ir<br />
neįdomi – ją galima pritaikyti kasdieniame gyvenime.:) Dėstytojai<br />
taip pat visi žmogiški ir nuoširdūs, visada stengiasi padėti bėdoje ir<br />
kartu spręsti studentui iškilusias problemas.“<br />
Pedagogikos fakultete abiturientai gali rinktis ir psichologijos<br />
bakalauro studijas. Psichologo profesija darosi vis populiaresnė. Ji<br />
suteikia plačių galimybių psichologijos studijų metu įgytas žinias kūrybiškai<br />
pritaikyti švietimo, sveikatos apsaugos, pramonės ir verslo,<br />
teisėsaugos srityse.<br />
Antro kurso psichologijos studentė Agnė Vaičiūnaitė džiaugiasi,<br />
kad šią specialybę studijuoja būtent Klaipėdos universitete: „Manau,<br />
kad svarbiausia studijuojant yra tai, kad studijos taptų malonumu, o<br />
ne kančia. Man studijos – tikras malonumas. Nėra nereikalingų paskaitų,<br />
nesusijusių su būsima specialybe. Tai dar labiau skatina mano<br />
norą mokytis. Pirmame kurse gana daug sužinojau apie sritį, kuri<br />
mane domina – neverbalinę kalbą. Šia kalba pasakome vieni kitiems<br />
daug daugiau nei žodžiais. Studijų metu susipažinau ir su daugeliu<br />
psichologijos metodų, įgijau žinių apie įvairius psichikos sutrikimus.<br />
Nors studijos tik įpusėtos, galiu drąsiai teigti – man jau dabar pavyksta<br />
greičiau perprasti sutiktus žmones, juos išklausyti, o reikalui<br />
esant – pabandyti padėti.“ Būsimoji psichologijos bakalaurė Gytautė<br />
Bajorinaitė pažymi, kad renkantis šią specialybę svarbu turėti polinkį<br />
domėtis žmonėmis, gebėti bendrauti su kiekvienu asmeniu: „Studijos<br />
mane galutinai įtikino, kad psichologija – tai specialybė, kurią pasirinkdamas<br />
privalai nebijoti bendrauti su labai įvairiais žmonėmis ir<br />
susidurti su jų problemomis.“<br />
Abiturientams, kurie siekia giliau pažinti krikščionybės istoriją,<br />
katalikų tikėjimo ypatumus, o kartu turi vaikų bei jaunimo dvasinio<br />
ugdymo pašaukimą, tinkamiausias pasirinkimas yra religijos pedagogikos<br />
ir psichologijos pagrindinių studijų programa. Studijų metu<br />
įgyta kvalifikacija suteikia galimybę dirbti tikybos mokytojais vidurinėse<br />
mokyklose, gimnazijose, parapijų centruose. Absolventai taip<br />
pat turi teisę mokyklose vesti psichologijos dalykų pamokas.<br />
Šios programos ketvirtakursis Algirdas Leonavičius savo studijas<br />
apibūdina taip: „Studijuojant religijos pedagogikos ir psichologijos<br />
programoje vienu metu tobulėjama dviejose srityse. Įgyji nemažai<br />
11<br />
psichologijos žinių, taip pat turi galimybę sustiprinti savo tikėjimą,<br />
rasti atsakymus į daugybę tau kylančių klausimų. Po studijų galėsiu<br />
dirbti tikybos ir psichologijos mokytoju ar katechetu parapijoje.<br />
Studijų privalumas – net trys jų metu atliktos praktikos: katechezės<br />
bažnyčiose, tikybos bei psichologijos pamokų mokyklose. Jos trunka<br />
beveik pusę metų, bet kartu leidžia aiškiai pajausti, ką reiškia būti<br />
tikru mokytoju.“<br />
Merginos ir vaikinai, turintys sportinių polinkių, kviečiami studijuoti<br />
kūno kultūros ir sporto pedagogikos programoje. Ją paprastai<br />
renkasi jaunuoliai, siekiantys puoselėti kūno kultūrą ir sportą mokyklose,<br />
neformalaus ugdymo institucijose, sporto klubuose. Studijų<br />
metu kvalifikuoti dėstytojai moko įvaldyti įvairių sporto šakų metodiką,<br />
suteikia teorinių žinių, kurios būtinos efektyvinant fizinį lavinimą<br />
įvairiose žmonių grupėse. Realizuoti savo sportinius gebėjimus šios<br />
programos studentai turi galimybę KU sporto komandose.<br />
Kūno kultūros ir sporto pedagogikos antrakursis Karolis Barakauskas<br />
nurodo tokius pasirinktosios studijų programos privalumus:<br />
„Kūno kultūros ir sporto pedagogikos programa įdomi tuo, kad, be<br />
teorinių žinių, studentai lavina savo fizinį pajėgumą bei praktinius<br />
įgūdžius. Malonu bendrauti su dėstytojais, pasižymėjusiais savo sričių<br />
specialistais bei kolegomis, tarp kurių yra daug žinomų Lietuvos<br />
sportininkų. Tai skatina propaguoti sportą ir pačiam tobulėti.“<br />
Absolventus, sėkmingai baigusius pirmosios pakopos studijas,<br />
Pedagogikos fakultetas kviečia rinktis įdomias ir perspektyvias magistrantūros<br />
programas. Šiais metais vyksta priėmimas į šias antrosios<br />
pakopos studijas: edukologijos, karjeros projektavimo, švietimo<br />
vadybos, dvasinio konsultavimo, socialinės pedagogikos, šeimos<br />
edukologijos ir vaiko teisių apsaugos, kūno kultūros pedagogikos ir<br />
pedagoginės psichologijos.<br />
Klaipėdos universiteto Pedagogikos fakultetas pasižymi puikiais<br />
bendruomeniškais dėstytojų ir studentų santykiais. Fakulteto studentai<br />
gali naudotis modernia fakulteto biblioteka, kompiuterinėmis<br />
klasėmis, specializuotomis auditorijomis ir metodiniais kabinetais. Jų<br />
praktiniai užsiėmimai taip pat vyksta Naujųjų technologijų, Psichologijos<br />
bei Žmogaus motorikos tyrimų laboratorijose, sportinių žaidimų,<br />
gimnastikos bei choreografijos salėse.<br />
Sėkmingai pradėti studijas ir įsilieti į naujų patyrimų kupiną<br />
studentišką gyvenimą Jums, būsimieji pirmakursiai, padės šaunus<br />
Pedagogikos fakulteto studentų atstovybės kolektyvas. Studentų<br />
atstovybės pirmininkė Ingrida Adolevskytė kreipiasi į Jus tokiais žodžiais:<br />
„Klaipėdos <strong>universitetas</strong> traukia savo šūkiu „Laisva mintis ir<br />
jūros dvasia“, studijų programų bei stojančių studentų gausa. Mūsų<br />
fakultete netrūksta dėstytojų ir studentų šypsenų. Mes, studentų atstovybės<br />
nariai, stengiamės savo iniciatyvomis praturtinti, pagyvinti<br />
fakulteto gyvenimą. Mums senosios fakulteto sienos – antrieji namai.<br />
Iškilus reikalui, Dekanas, Prodekanė, visa administracija kartu<br />
su studentais telkia jėgas ir padeda puoselėti mūsų svarbiausią turtą<br />
– bendruomeniškumo jausmą. Rinkitės Pedagogikos fakulteto studijų<br />
programas ir pajausite, kaip šaunu studijuoti ir kiek daug galima<br />
sužinoti būnant tarp supratingų ir mokančių sudominti dėstytojų!“<br />
PARENGĖ IEVA LIŠKEVIČIŪTĖ
12<br />
Socialinių mokslų fakultete –<br />
Klaipėdos universiteto (KU) Socialinių mokslų fakultetas<br />
(SMF) įkurtas 1994 metais. Šiuo metu SMF yra 7 katedros.<br />
Čia galima studijuoti ekonomiką, politikos mokslus,<br />
visuomeninę geografiją, vadybą, viešąjį administravimą<br />
ir žurnalistiką. Baigusieji kolegijas KU SMF gali studijuoti<br />
vadybą ir viešąjį administravimą bei įgyti universitetinį<br />
išsilavinimą. Šios studijos trunka dvejus metus. Taip pat yra<br />
galimybė studijuoti vadybos studijų programą baigusiems<br />
aukštesniąsias mokyklas arba ketinantiems įgyti dar vieną<br />
universitetinį išsimokslinimą.<br />
Fakultete, žinoma, vyksta ir magistrantūros studijos. Plėsti<br />
savo žinias galima Europos studijų, rinkodaros, verslo vadybos,<br />
verslo ekonomikos, medijų ir komunikacijos bei visuomeninės<br />
geografijos studijų programose. Programos dažnai atnaujinamos ir<br />
tobulinamos. Baigę magistrantūros programas patys gabiausi absolventai<br />
gali rinktis trečios pakopos studijas. Socialinių mokslų fakulteto<br />
katedros drauge su kitais Lietuvos universitetais vykdo jungtines<br />
doktorantūros studijas.<br />
Pirmos ir antros studijų pakopų studentai turi galimybes semestrui<br />
arba net ištisiems mokslo metams išvykti studijuoti į kitų Europos<br />
valstybių universitetus pagal „Erasmus“ mainų programą. SMF<br />
studentai gali vykti studijuoti į Italijos, Prancūzijos, Suomijos, Švedijos,<br />
Vokietijos, Turkijos, Ispanijos, Norvegijos, Lenkijos, Austrijos<br />
ir kitų Europos valstybių universitetus. Nemažai studentų išvyksta į<br />
užsienį atlikti praktikos.<br />
SMF bendradarbiauja su kitais Lietuvos ir užsienio universitetais,<br />
vyksta dėstytojų mainai.<br />
Fakultete yra geros studijų sąlygos: veikia gera fakulteto biblioteka<br />
su didele skaitykla, kurioje yra kompiuterizuotų darbo vietų. Be<br />
skaityklos, fakultete yra dar trys kompiuterizuotos auditorijos, taip<br />
pat prijungtos prie interneto. SMF veikia belaidis interneto ryšys,<br />
studentai turi interneto prieigą prie tarptautinių duomenų bazių, kuriose<br />
visada gali surasti dominančią informaciją.<br />
Aktyviai veikia žurnalistų, ekonomistų klubai. Nelieka nuošaly ir<br />
studentų atstovybė, kuri organizuoja įvairius renginius studentų kasdienybei<br />
praskaidrinti: pirmakursių stovyklą, krikštynas, mediumus,<br />
įvairias sporto varžybas, duetų vakarą ir kt. Tokių smagių renginių<br />
metu SMF kiekvienam studentui tampa mielas ir savas.<br />
Dabartinis KU SMF dekanas prof. dr. Antanas Bučinskas fakultetui<br />
vadovauja nuo 1998 metų. Jo žodžiais, fakultete turėtų studijuoti<br />
tie, kurie „turi didelių ir rimtų planų savo ateičiai bei tikisi gauti plačią<br />
erudiciją bei išsilavinimą“.<br />
Ekonomika<br />
Ekonomikos universitetinių<br />
pagrindinių studijų programa<br />
siekiama užtikrinti, kad absolventas<br />
būtų sukaupęs pakankamai<br />
dalykinių žinių, mokėtų ir<br />
būtų įgudęs pastebėti, identifikuoti<br />
ir spręsti ekonomikos problemas,<br />
taikyti pagrindines ekonomikos<br />
teorijas praktinėje bei<br />
profesinėje veikloje, inicijuotų<br />
nuolatinį tobulinimosi procesą.<br />
Ekonomikos studijų programos<br />
tikslas ir uždaviniai – rengti reikalingus<br />
Lietuvai aukštos kvalifikacijos<br />
įvairių sričių specialistus,<br />
mokslininkus bei menininkus,<br />
gebančius dirbti intelektinį ir<br />
kūrybinį darbą; sudaryti sąlygas<br />
įgyti moksliniais tyrimais ar<br />
meniniais laimėjimais grindžiamą kultūros, mokslo ir naujausių technologijų<br />
lygį atitinkantį aukštąjį išsilavinimą, kvalifikaciją ir mokslo<br />
laipsnį.<br />
Trečio kurso ekonomikos studentas Saulius sako: „Ekonomikos<br />
studijos labai plačios ir apima daugybę dalykų, tačiau visų po truputį.<br />
Studijuojant yra visos galimybės gilinti žinias individualiai, siekiant<br />
geriau išmanyti dalyką ir suprasti, kas dedasi Lietuvoje ir pasaulyje.<br />
KU SMF pasirinkau dėl gana paprastos priežasties – stojant nebuvo<br />
didelių ketinimų ar svarstymų, kur stoti, nes, manau, žmogus vertinimas<br />
pagal savo žinias ir sugebėjimus, o ne universiteto pavadinimą,<br />
tad norėjosi pasilikti arčiau namų ir jūros.“<br />
Politikos mokslai<br />
Politikos mokslų absolventas turi politikos mokslų teorijos, Lietuvos<br />
vidaus ir užsienio politikos, tarptautinių santykių ir lyginamosios<br />
politikos žinių, išmano valstybės valdymo institucijų, politinių<br />
partijų ir socialinių judėjimų veikimą, geopolitinių procesų raidos<br />
tendencijas, geba sistemiškai analizuoti, vertinti, lyginti ir prognozuoti<br />
politinius įvykius valstybės vidaus ir tarptautinėje politikoje,<br />
teikti politinės ekspertizės ir konsultavimo paslaugas, kompleksiškai<br />
taikyti socialinių mokslų tyrimų metodus, taip pat taikyti individualaus<br />
ir komandinio darbo įgūdžius, būtinus politinėje ir profesinėje<br />
veikloje.<br />
Antro kurso politikos mokslų studentas Tomas sako: „Politikos<br />
mokslus pasirinkau todėl, kad jau nuo pat mokyklos laikų domėjausi<br />
viskuo, kas susiję su politika. Stebėjau naujienas, gilinausi į politinių<br />
partijų agitacijas, domėjausi politinėmis mūsų ir užsienio šalių santvarkomis.<br />
Pradėjęs studijuoti KU SMF nenusivyliau. Žinoma, yra ir<br />
minusų, ir pliusų. Dėstytojai gerai išmano savo dalyką, turi ne tik teorinių<br />
žinių, bet ir nemažai praktikos. Smagu, kad į SMF dažnai kviečiami<br />
politikai ir įvairios gyvenimiškos patirties turintys žmonės mums<br />
skaityti paskaitų, vesti seminarų, diskusijų. Jų lankyti neprivaloma,<br />
tačiau aš atėjau čia pasiimti kiek įmanoma daugiau, tad SMF tikrai<br />
duoda iš ko ir ką rinktis.“<br />
Vadyba<br />
Baigus vadybos bakalauro studijų programą suformuojami profesiniai,<br />
mokymosi, savarankiškumo ir atsakomybės, bendravimo<br />
ir socialiniai gebėjimai. Tikslas – rengti aukštos kvalifikacijos darbo
populiariausios studijų programos<br />
rinkos ir regiono poreikius atitinkančius<br />
vadybos specialistus,<br />
gebančius dirbti nuolat kintančioje<br />
aplinkoje veikiančiose organizacijose,<br />
vidutinio ir aukščiausiojo<br />
lygio vadovais, kurti<br />
savo verslą arba tęsti studijas<br />
magistrantūroje.<br />
Trečio kurso vadybos studentė<br />
Miglė: „Manau, kad vadyba<br />
nėra jau tokia prasta specialybė,<br />
kaip žmonės trimituoja...<br />
Man patinka tai, ką pasirinkau.<br />
Paskaitos tikrai neblogos, dėstytojai<br />
– geri savo srities specialistai<br />
ir yra pasiryžę išugdyti<br />
tikrus, visapusiškai išsilavinusius<br />
vadybininkus. Vadyba nenusivyliau,<br />
o ir pats KU SMF tapo man<br />
mielas ir savas.“<br />
Viešasis administravimas<br />
Asmuo, turintis viešojo administravimo bakalauro kvalifikacinį<br />
laipsnį, yra įgijęs pakankamų viešojo administravimo žinių bei gerai<br />
susipažinęs su moksliniais metodais. Absolventas gali kritiškai ir analitiškai<br />
mąstyti, spręsti organizacijos valdymo klausimus, nustatyti<br />
strategines organizacijos veiklos kryptis, įvertinti efektyvumo didinimo<br />
galimybes, pasirinkti optimalius žmonių išteklių valdymo metodus.<br />
Absolventai gali dirbti valstybės tarnautojais visų lygių valstybės<br />
ir savivaldybių institucijose, nevyriausybinėse organizacijose.<br />
Pirmo kurso viešojo administravimo studentė Agnė: „Pasirinkau<br />
KU SMF, nes čia buvo mano norima specialybė, taip pat patinka<br />
Klaipėda. Viešasis administravimas yra tikrai įdomus, nes suteikia<br />
įvairiapusių žinių: mokomės ir politikos pagrindų, ir teisės, ir psichologijos.<br />
Po pirmo kurso šią specialybę galėčiau įvardyti kaip gana<br />
perspektyvią ir, svarbiausia, naudingą, nes mokomasi tokių dalykų,<br />
kurie pravers ateityje. Man asmeniškai – tai labai įdomi, tikslinga,<br />
įvairiapusė specialybė. Jei studentas stengsis, tai tik nuo jo priklausys,<br />
ar jis baigęs tam tikras studijas turės darbą, nes neperspektyvių<br />
specialybių nėra – yra tik žmonės, kurie tingi ir neišnaudoja jiems<br />
suteiktų galimybių. Baigus šias studijas atsiveria nemažai galimybių<br />
dirbti valstybės tarnyboje, viešojo sektoriaus paslaugų teikimo įstaigose,<br />
nevyriausybinėse organizacijose, savivaldos institucijose.“<br />
Visuomeninė geografija<br />
Visuomeninės geografijos absolventas turi visuomeninės ir<br />
socialinės bei ekonominės geografijos žinių, į kurias įeina daugybė<br />
smulkesnių geografijos dalykų. Gali dirbti institucijose, analizuojančiose<br />
ir sprendžiančiose demografines, ekonomines, socialines, kultūrines,<br />
teritorinio planavimo ir aplinkosaugos problemas, tokiose<br />
kaip savivaldybių ar kitų regioninių institucijų skyriai, nacionaliniai<br />
ir regioniniai parkai, agentūros, regioniniai aplinkosaugos departamentai,<br />
darbo biržos, statistikos padaliniai, taip pat gali dirbti mokymo<br />
įstaigose ir kt. Visuomeninė geografija studijuojamų dalykų įvairovės<br />
požiūriu yra pati spalvingiausia Socialinių mokslų fakultete, o<br />
13<br />
studentai įgyja daugybės mokslo sričių pagrindus, išmoksta dirbti su<br />
geografinėmis informacinėmis sistemomis (GIS), geba visapusiškai<br />
vertinti socialinius ekonominius reiškinius, vykstančius tiek artimiausioje<br />
aplinkoje, tiek ir pasauliniu lygiu. Studijuojantieji visuomeninę<br />
geografiją, atlieka net tris praktikas, kurių viena – tolimoji, vykstanti<br />
užsienio valstybėje. Pirmo kurso visuomeninės geografijos studentas<br />
Jonas: „Manau, kad pasirinkęs šias studijas neprašoviau. Viskas<br />
patinka, dėstytojai malonūs, draugiški, paslaugūs, ypač geografijos<br />
dėstytojai. Kodėl pasirinkau geografiją? Teisybę pasakius, norėjau<br />
stoti į ekonomiką, bet pagalvojau, kad jau ir taip pilna ekonomistų<br />
Lietuvoje, tad reikia ko nors įdomesnio.“<br />
Žurnalistika<br />
Baigę žurnalistikos studijas absolventai geba atspindėti įvairius<br />
visuomeninio, politinio, kultūrinio bei ekonominio pobūdžio įvykius<br />
ir reiškinius. Gali dirbti periodinių leidinių redakcijose, televizijos ir<br />
radijo stotyse, elektroninės (internetinės) žiniasklaidos portaluose,<br />
įstaigų, įmonių ir organizacijų ryšių su visuomene tarnybose. Baigusieji<br />
žurnalistikos studijas taip pat geba suvokti įvairių reiškinių ir<br />
objektų sąsajas, analizuoti jų struktūrą bei savybes, rinkti duomenis<br />
ir juos interpretuoti bei pateikti įvairiose žiniasklaidos priemonėse.<br />
Klaipėdos universiteto žurnalistikos studentai turi galimybę ne tik<br />
semtis teorinių ir praktinių žinių paskaitose, tačiau ir savanoriškai padirbėti<br />
Klaipėdos universiteto laikraštyje ar laidoje „Universitetai.lt“.<br />
Žurnalistikos studijų programos studentai turi galimybę gilinti praktinius<br />
gebėjimus - publikuoti straipsnius Socialinių mokslų fakulteto<br />
tinklaraštyje „Sociumas“.<br />
Trečio kurso žurnalistikos studentė Dovilė sako: „Manau, kad<br />
pati specialybė labai įdomi ir tinka tiems, kurie nenori dirbti užsidarę<br />
kabinete ar spręsti vis tas pačias problemas. Dirbdamas tokį darbą<br />
kiekvieną dieną susiduri su nedideliais iššūkiais, kuriuos tenka įveikti,<br />
bendrauji su labai įdomiais žmonėmis ir patiri ką nors nauja.“<br />
Jei esi pasiryžęs rimtai krimsti mokslus, įgyti žinių ir tapti tikru<br />
savo srities specialistu, o dar prie viso to ir smagiai leisti laiką po paskaitų<br />
– Klaipėdos universiteto Socialinių mokslų fakultetas kaip tik<br />
Tau!<br />
PARENGĖ GABIJA RAKAUSKAITĖ
14<br />
Yra žmonių, su kuriais susiduriame kasdien. Jie tyliai<br />
gelbsti tūkstančių gyvybes ar palaiko gyvenimą tiems, kurių<br />
gyvybė balansuoja ties riba. Pasiruošusiuosius visuomet<br />
padėti kitam jau 11 metų rengia Klaipėdos universiteto<br />
(KU) Sveikatos mokslų fakultetas (SvMF).<br />
Šiame fakultete yra siūlomos 7 bakalauro (biomedicinos inžinerija,<br />
ergoterapija, kineziterapija, rekreacija ir turizmas, slauga,<br />
socialinis darbas, visuomenės sveikata), 4 magistrantūros (slauga,<br />
rekreacijos ir turizmo vadyba, socialinis darbas , visuomenės sveikatos<br />
vadyba).<br />
Sveikata – didžiausias turtas<br />
Visuomenės sveikatos studijų programos absolventai supranta<br />
ir išmano šiuolaikinės visuomenės sveikatos principus, ES ir Lietuvos<br />
sveikatos politiką, geba analizuoti gamtines, darbo aplinkos,<br />
demografines, gyvenimo kokybės, elgsenos ir gyvensenos charakteristikas,<br />
vertinti visuomenės ir atskirų jos grupių sveikatą, kurti ir<br />
įgyvendinti sveikatos stiprinimo programas, vertinti jų efektyvumą.<br />
Šios specialybės absolventus mes kasdien sutinkame visuomenės<br />
sveikatos biuruose ir centruose, ligonių kasose ir daugybėje viešųjų<br />
sveikatos įstaigų.<br />
Visuomenės sveikatos studentė Greta Labanauskaitė džiaugiasi<br />
visuomenės sveikatos studijomis KU. Anot Gretos, ji jau nuo 8 klasės<br />
norėjo studijuoti specialybę, susijusią su sveikata, ir taip padėti žmonėms.<br />
„Tai buvo gan nauja specialybė, įdomi. Dabar jau baigiau trečią<br />
kursą ir net minčių nekyla, kad pasirinkau netinkamą specialybę.<br />
Mokomės visko, ko ir norėjau – nuo biologijos ir fiziologijos pagrindų<br />
iki įvairiausių ligų, jų prevencijos. Ši specialybė leis išsipildyti svajonei<br />
padėti žmonėms ilgiau išlaikyti geresnę gyvenimo kokybę, nes prevencija,<br />
kurios mokomės, veikia visą visuomenę. Paskaitos įdomios,<br />
Altruistų buveinė –<br />
dėstytojai naujų pažiūrų ir kompetentingi, geranoriški, tad jie mums<br />
– pavyzdys“, – džiaugėsi būsimoji visuomenės sveikatos absolventė.<br />
Kineziterapija – universalumu žavinti specialybė<br />
KU SvMF mokosi ir būsimieji kineziterapeutai. Su šios specialybės<br />
absolventais mes susitinkame sveikatos priežiūros ir socialinės<br />
reabilitacijos, ugdymo, globos<br />
įstaigose, sveikatingumo ir<br />
sporto centruose bei klubuose.<br />
Šie specialistai geba įvertinti<br />
pacientų funkcinius sutrikimus,<br />
išmano jų atstatymo ir kompensavimo<br />
principus, studijuodami<br />
susipažįsta su įvairias poveikio ir<br />
profilaktikos metodais (judesio,<br />
masažo, psichoterapinio poveikio<br />
ir kt.). Kineziterapeutai geba<br />
ne tik dirbti įvairiose įstaigose<br />
ir ten taikyti įgytas žinias, bet<br />
ir konsultuoti kolegas medikus<br />
įvairiais klausimais.<br />
Kineziterapijos studentė<br />
Rosita Katavičiūtė labai džiaugiasi,<br />
kad pasirinko šią specialybę:<br />
„Manau, kad kineziterapija<br />
yra geriausia alternatyva, susijusi<br />
su žmogaus gydymu, kurią<br />
galėjau pasirinkti, nes per vėlai<br />
supratau, ko noriu ateityje, o<br />
brandos egzaminai jau buvo<br />
įpusėję. Taip pat ji ganėtinai perspektyvi tiek Lietuvoje, tiek užsienyje.<br />
Ši specialybė patinka todėl, kad kineziterapijos studijų programa<br />
yra įvairi ir siūlomi įdomūs mokymo dalykai. Vien per pirmus studijų<br />
metus išmokau naudingų dalykų, kurie bus reikalingi ne tik būsimoje<br />
profesijoje, bet ir kasdieniniame gyvenime“, – kineziterapijos studijų<br />
universalumu dalijasi Rosita.<br />
Rekreacija ir turizmas – profesija aktyviai, kūrybiškai ir<br />
ištvermingai asmenybei<br />
Rekreacija ir turizmas – šią specialybę studijuoja bene patys aktyviausi<br />
studentai. Rekreacijos ir turizmo absolventai puikiai išmano<br />
rekreacijos ir turizmo funkcionavimo bei paslaugų teikimo dėsningumus,<br />
problematiką, reikalavimus visuomenės ir įmonės lygmenyje,<br />
dalyvauti rekreacijos ir turizmo procesų analizėje, administravime,<br />
planavime ir valdyme. Kasmet rekreacijos ir turizmo studentai suorganizuoja<br />
begalę renginių ne tik savo fakultetui, bet ir visam universitetui.<br />
Rekreacijos ir turizmo studentės Džiuljeta Kirkilaitė ir Kamilė<br />
Vaitiekutė džiaugiasi pasirinkusios šias studijas, nes būtent jos leidžia<br />
merginoms realizuoti save ir nesėdėti vienoje vietoje. „Buvau<br />
girdėjusi, kad tai įdomi specialybė, yra daug perspektyvų. Rinkausi<br />
tokią specialybę, kad baigus nereikėtų sėdėti ir žiūrėti į vieną tašką“,<br />
– juokavo Džiuljeta. Kamilė pridūrė: „Nemėgstu kalimo, kai niekur<br />
negali išeiti. Labai norėjau vaikščioti, veikti.“ Baigusi studijas Kamilė<br />
save įsivaizduoja dirbančią apgyvendinimo arba kelionių organiza-
15<br />
Sveikatos mokslų fakultetas<br />
vimo srityje. Studentės vienbalsiai sutaria, kad šią specialybę studijuoja<br />
komunikabilūs, kūrybingi ir kantrūs žmonės. Vienas svarbiausių<br />
rekreacijos ir turizmo studijų akcentų – praktikos, paliekančios neišdildomų<br />
įspūdžių.<br />
Socialinis darbas – menas rūpintis kitais<br />
Socialinis darbas – universali specialybė, kurią studijuodami<br />
būsimieji socialiniai darbuotojai įgyja ne tik socialinio darbo, bet ir<br />
filosofijos, psichologijos, sociologijos, vadybos, teisės mokslų žinių.<br />
Studijų metu yra mokomasi net tik profesinės specifikos, bet ir komandinio<br />
darbo, komunikacijos, kritinio mąstymo ir netgi kūrybiškumo.<br />
Socialinio darbuotojo profesinė kompetencija įgalina efektyviai<br />
spręsti socialines problemas Lietuvoje ir Europoje tiek teikiant, organizuojant<br />
ir administruojant konkrečias socialines paslaugas, tiek<br />
formuojant socialinę politiką.<br />
Socialinio darbo studentė Sonata Pupalytė sako: „Man ši specialybė<br />
labai patinka, nes pagalba kitiems ir rūpestis kitais mane skatina<br />
būti geresnę, ir man tai malonu.“<br />
Ergoterapija – labiausiai į žmones nukreipta specialybė<br />
Ergoterapijos specialybės absolventai įgyja kompetencijos savarankiškai<br />
ar bendraujant su kolegomis grąžinti, palaikyti ar kompensuoti<br />
sutrikusias pacientų funkcijas. Mokomasi padėti pacientams<br />
atsižvelgiant į individualius jų norus ir poreikius.<br />
Ergoterapijos studentė Goda Pečauskaitė džiaugiasi pasirinkusi<br />
ergoterapijos studijas. „Jau nuo mažens buvau vaikas, kuris stengiasi<br />
padėti aplinkiniams, todėl ši specialybė man buvo labai patraukli.<br />
Ergoterapiją studijuoju tik pirmus metus, bet jau per šiuos metus sužinojau<br />
daug nauja apie žmonių silpnąsias ir stipriąsias puses“, – sako<br />
studentė.<br />
Biomedicinos inžinerija – ateities specialybė<br />
Biomedicinos inžinerijos absolventai po studijų KU puikiai geba<br />
rinkti ir analizuoti informaciją apie organizmo fiziologinių sistemų<br />
būseną, vertinti jų biofizikinius procesus, taikyti įvairias fundamentaliųjų<br />
mokslų žinias ir šiuolaikines technologijas kuriant ir tobulinant<br />
medicininę aparatūrą klinikinėje praktikoje.<br />
Biomedicinos inžinerijos studentė Vaiva Strukčinskaitė teigia,<br />
kad „tai nauja specialybė, o pati studijų programa kažkiek panaši į<br />
biofiziką, tik gal labiau apima gyvybės mokslus. Rinkausi šią specialybę,<br />
nes ji išties perspektyvi. Taip yra dėl to, kad, vystantis aukštosioms<br />
technologijoms, medicinoje technika turi eiti koja kojon su<br />
kitais moksliniais laimėjimais.<br />
Laikui bėgant patys svarbiausi<br />
mokslai bus susiję su tyrinėjimais,<br />
kaip technologijos gali<br />
padėti žmogui, ir visa tai vyks<br />
molekuliniu lygmeniu. Biomedicinos<br />
inžinerija yra progresyvi<br />
specialybė medicinos ir inžinerijos<br />
mokslų sandūroje. Tai specialybė,<br />
turinti aukštų siekių, su<br />
kompetentingais aukštos akademinės<br />
kultūros dėstytojais ir<br />
geranoriškai nusiteikusia katedra“,<br />
– tokia studentės V. Strukčinskaitės<br />
nuomonė.<br />
Slaugos specialybė – ne tik<br />
profesija, bet ir gyvenimiškų<br />
įgūdžių lavinimas<br />
Slaugos specialybės absolventai<br />
ne tik įgyja žinių, kuriomis remiasi slauga, bet ir susipažįsta su<br />
moksliniais tyrimo metodais, įgyja praktinių įgūdžių. Įgytas slaugytojo<br />
išsilavinimas suteikia gydytojo kolegos, gebančio ne tik patarti<br />
įvairiausiais klausimais, bet ir prireikus pakeisti kolegą, statusą.<br />
Slaugos studentas Pranas Kvietkus sako: „Tai mokslas apie rūpinimąsi<br />
žmogumi ir jo priežiūrą sunkiais momentais. Studijuojant<br />
slaugos specialybę žinios bei praktika padeda labiau suprasti su<br />
sveikata susijusius gyvenimo suduotus kirčius. Ligos, nelaimingi atsitikimai<br />
gali užklupti bet ką, nepriklausomai nuo statuso, finansinių<br />
pajėgumų, ir tai gali būti tu, tavo artimieji ar tiesiog nepažįstamieji.<br />
Studijuodami slaugą mes sužinome, kaip profilaktiškai mažinti tokių<br />
atvejų skaičių ar kuo būtų galima padėti tuo metu. Man slaugos specialybė<br />
– tai gyvenimiškai svarbių gebėjimų lavinimas su perspektyva<br />
gauti darbą ir džiaugtis rūpinantis kitais. Niekada negalvojau, kad galėčiau<br />
studijuoti medicinos srityje, bet dėl savo pasirinkimo nesigailiu.<br />
Įdomu ir naudinga.“<br />
Kasmet KU SvMF palieka daugiau nei 200 absolventų (šiemet<br />
– 236). Tarp baigusiųjų KU SvMF yra „Krantas Travel“ kelionių agentūros<br />
įkūrėjas Putinas Bielskis, Lietuvos sportinių trikovių dalyvis,<br />
čempionas Julius Raudavičius, o dvi SvMF absolventės, savanoriaujančios<br />
Dvasinės pagalbos jaunimui centre, yra įkūrusios programą,<br />
padedančią įvairiausių problemų turintiems vaikams.<br />
PARENGĖ IEVA AUGYTĖ
16<br />
K L A I P Ė D O S<br />
U N I V E R S I T E T A S<br />
ISSN 2029-5545<br />
Tiražas 2000 egz.<br />
www.ku.lt/laikrastis<br />
Redakcija:<br />
Herkaus Manto g. 84<br />
LT-92294, Klaipėda<br />
Tel.: (8-46) 398 985<br />
El.paštas: laikrastis@ku.lt<br />
Leidėjas<br />
Klaipėdos <strong>universitetas</strong>.<br />
Spausdino UAB “Druka”,<br />
Mainų g. 5, Klaipėda<br />
Tel.: (8-46) 380 458<br />
Redakcijos ir straipsnių autorių nuomonės nebūtinai sutampa.<br />
Redaktorė: Edita Vaškaitytė<br />
Korektorė: Aušra Lemberger<br />
Korespondentės: R. Juozapaitytė,<br />
Ž. Aleksandravičiūtė, I. Augytė,<br />
A. Noreikaitė, I. Liškevičiūtė,<br />
G. Rakauskaitė, V. Butkutė.<br />
Maketuotojas - fotografas:<br />
Andrius Pelakauskas