ŠIUOLAIKINIŲ ERZINIMŲ SPECIFIKA
ŠIUOLAIKINIŲ ERZINIMŲ SPECIFIKA
ŠIUOLAIKINIŲ ERZINIMŲ SPECIFIKA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ISSN 1392–2831 Tautosakos darbai XXI (XXVIII) 2004<br />
118<br />
IÐ NAUJØJØ TYRINËJIMØ<br />
ÐIUOLAIKINIØ ERZINIMØ <strong>SPECIFIKA</strong><br />
GRAÞINA SKABEIKYTË-KAZLAUSKIENË<br />
Vytauto Didþiojo universitetas<br />
Straipsnio objektas – ðiuolaikiniai erzinimai. Lietuviø folkloro sistemoje erzinimai<br />
priskiriami dainuojamosios tautosakos rûðiai, vaikø dainø þanrui. Ið kitø vaikø dainø<br />
erzinimai iðsiskiria tuo, kad juos kuria patys vaikai. Ið tiesø didelë erzinimø dalis ne dainuojami,<br />
o sakomi, taigi rûðinës erzinimø priklausomybës nustatymas yra kiek komplikuotas,<br />
bet straipsnyje sisteminimo problemø nespræsime.<br />
Darbo tikslas – supaþindinti su ðiuolaikiniø erzinimø specifika, lyginant juos su<br />
tradiciniais erzinimais.<br />
Ty r i m o m e t o d a i – lyginamosios analizës, apraðomasis ir interpretacinis.<br />
Þodþiai raktai: pasiðaipymai ið vardø, ydø iðjuokimai, pasityèiojimai, gyvûnø<br />
erzinimai.<br />
Pirmiausia reikia apsibrëþti tradiciniø ir ðiuolaikiniø erzinimø sàvokas. Tradiciniais<br />
sàlygiðkai laikysime erzinimus, kurie átraukti á 1970 m. publikuotà Lietuviø<br />
liaudies dainø katalogo Vaikø dainø skyriø 1 bei skelbti „Lietuviø liaudies dainyno“<br />
pirmame tome 2 . Paaiðkinimuose esanti informacija rodo, kad èia pateikti erzinimai,<br />
nepaisant kai kuriø neþymiø iðimèiø, yra uþraðyti 1911–1970 m., bene didþiausia jø<br />
dalis surinkta XX a. ketvirtajame deðimtmetyje. Vis dëlto tradiciniø erzinimø yra<br />
sukaupta palyginti nedaug, nes jie nebuvo taip tikslingai ir intensyviai renkami kaip<br />
lyrinës liaudies dainos. Drástume teigti, kad dalis mûsø dienas pasiekusiø erzinimø<br />
þodinëje tradicijoje gyvuoja gana seniai, tik uþraðinëtojai anksèiau jø nefiksavo.<br />
Ðiuolaikiniais erzinimais laikysime erzinimø pavyzdþius, uþraðytus 1994–2003 m.<br />
Operuosime erzinimais, kurie yra surinkti Vytauto Didþiojo universiteto Etnologijos<br />
ir folkloristikos katedros rûpesèiu ir saugomi jos rankraðtyne. Ðie erzinimai uþraðyti<br />
ne tik ið vaikø. Prisiminæ savo vaikystæ, pavyzdþiø pateikë ir kiek vyresni,<br />
daugiausia studentiðko amþiaus asmenys. Taigi turima ðiuolaikiniø erzinimø medþiaga<br />
atspindi XX a. paskutiniø deðimtmeèiø – XXI a. pradþios laikotarpá. Beje, keletà<br />
savo surinktø ðiuolaikiniø erzinimø pavyzdþiø yra paskelbæs Liudvikas Giedraitis 3 –<br />
jie daugmaþ panaðûs á turimus Vytauto Didþiojo universitete.<br />
Vaikø dainø tyrinëtoja Pranë Jokimaitienë, rengdama spaudai „Lietuviø liaudies<br />
dainyno“ vaikø dainø tomà, erzinimus suskirstë á keturias grupeles: pasiðaipymus
ið vardø, ydø iðjuokimus, pasityèiojimus ir gyvuliø bei paukðèiø erzinimus. Panaðiai<br />
klasifikuoti galima ir ðiuolaikinius erzinimus.<br />
Gausiausia erzinimø grupë – pasiðaipymai ið vardø, arba p r a s iv a rdþiavimai.<br />
Tradiciniø erzinimø gyvavimo metu uþfiksuota, kad buvo ðaipomasi<br />
truputá daugiau nei ið 40 vardø. Tuo tarpu ið surinktos ðiuolaikiniø erzinimø medþiagos<br />
matyti, kad paðiepiamø vardø skaièius iðaugæs penkiagubai – ðaipomasi daugiau nei<br />
ið 200 skirtingø vardø. Daugiausia erzinami Algis, Asta, Daiva, Ieva, Inga, Jurga,<br />
Justë / Justas, Kristina, Lina / Linas, Mindaugas, Rasa, Rita, Renata, Tadas. Visi<br />
ðie vardai, iðskyrus Algá, nefigûruoja nei Kataloge, nei Dainyno I tome. Ganëtinai<br />
daug yra ðiuolaikiniø prasivardþiavimø ið Jono ir Martyno – ðiuos vardus mëgta<br />
paðiepti ir seniau. Taèiau lyginant skirtingu laiku uþraðytus Jono ir Martyno paðiepimus<br />
akivaizdu, kad panaðiø iðplëtotø tekstø ne tiek jau daug. Linkstama kurti<br />
naujus prasivardþiavimus.<br />
Tradiciniai erzinimai tarpo piemenø aplinkoje ir ganymas, kaip bûdinga vaikø<br />
kasdienybë, vienaip ar kitaip atsispindi vardus paðiepianèiuose tekstuose. Dabar<br />
vaikø kasdienybë neatsiejama nuo darþelio bei mokyklos, bet pasiðaipymuose ið<br />
vardø jie neminimi. Nûdienos kasdienybës þenklø netrûksta, tik jie nëra susijæ su<br />
specifiðka vaikø realybe – ðiuolaikiniuose erzinimuose atspindimos bendresnës dabartinio<br />
gyvenimo tendencijos.<br />
Kompozicinei prasivardþiavimø sandarai bûdinga, kad po vardo paprastai eina<br />
já lydintis þodis, kuris gali bûti ir prasmingas, ir beprasmis. Ðiuolaikiniuose erzinimuose<br />
tokio þodþio vietoje gana daþnai atsiduria tarptautinës kilmës þodþiai, neatsiejami<br />
nuo mûsø gyvenimo: Antanas fontanas VDU ER 602/87; Donatas automatas<br />
VDU ER 96/113; Edas mopedas VDU ER 544/71; Juozas mafijozas VDU ER<br />
602/18; Goda „Ðkoda“ VDU ER 551/138; Korna popkorna VDU ER 759/67; Sandra<br />
salamandra VDU ER 165/28; Ðarûnas ðampûnas VDU ER 297/7 ir pan. Palydimieji<br />
þodþiai yra atëjæ ið ávairiø gyvenimo srièiø ir parinkti, kaip ir tradiciniuose<br />
erzinimuose, pagal jø skambesio artumà atitinkamam vardui.<br />
Ðiuolaikinio gyvenimo realijos braunasi ir á iðplëtotus erzinimø tekstus. Ðiuo atveju<br />
jau galima pastebëti vienà tikrovës sritá, kurios realijø prasivardþiavimuose pasitaiko<br />
kiek daugiau – tai televizija ir ypaè jos brukamos reklamos. Ðtai keletas pavyzdþiø:<br />
Ernesta, Ernë trys,<br />
Ásijungë tele-trys.<br />
VDU ER 189/45<br />
Skrido Gedas á mënulá<br />
Pasikeisti „Pampers Uni“.<br />
VDU ER 88/7<br />
Skambø balsà turi Inga,<br />
Diktore jai bûti tinka.<br />
Ðypsos ekrane þydram<br />
Ir þiûrovam,<br />
Ir gandram.<br />
VDU ER 149–2/109<br />
Justë kopûstë<br />
„Pampersø“ pripustë.<br />
VDU ER 585/37<br />
Asta,<br />
Kaip „Colgate“ pasta.<br />
VDU ER 497/39<br />
119
Monografijoje „Lietuviø liaudies vaikø dainos“ P. Jokimaitienë, raðydama apie<br />
tradicinius pasiðaipymus ið vardø, neiðskyrë sferø, kurias bûtø galima laikyti pagrindiniais<br />
vaizdø ðaltiniais, – pavyzdþiø neturëta tiek daug, kad jos, kaip vyraujantys<br />
semantiniai laukai, bûtø iðryðkëjusios. Aprëpus ðiuolaikinius erzinimus, be minëto<br />
televiziniø realijø atspindëjimo, galima pastebëti ásigalëjus dar dvi vaizdø sferas.<br />
Erzinimuose be galo mëgstama operuoti ávairiais maisto produktø pavadinimais.<br />
Visø pirma tai rodo vardà lydintys þodþiai: Antanas bananas VDU ER 138/51,<br />
144–2/95; Dainis saldainis VDU ER 617/54, 216/82; Linas blynas cepelinas VDU<br />
ER 96/137, 160/8, 170/152; Inesa mësa VDU ER 613/198, 617/50; Jonas ponas<br />
makaronas VDU ER 142–1/97; Rûta duonos pluta VDU ER 617/60; Tomas batonas<br />
VDU ER 96/141; Vaida paida ðokolaida VDU ER 295/109, 337/33. Iðplëtotuose<br />
erzinimuose susiduriame su absurdiðkais erzinamøjø apibûdinimais – pieðiamas<br />
tariamas erzinamojo paveikslas, jo kûno dalis siejant su kokiais nors maisto<br />
produktais:<br />
Arte karte, makaronas,<br />
Tavo nosis – ðabalbonas.<br />
VDU ER 174/16<br />
120<br />
Rita pita Margarita,<br />
Ið kiauðinio padaryta.<br />
Sviestu patepë pakauðá<br />
Ir nukando vienà ausá.<br />
VDU ER 106/8<br />
Vytas pytas,<br />
Ið batono padarytas.<br />
VDU ER 96/127<br />
Manipuliuojant maisto produktais gali bûti kuriamos ir komiðkos situacijos:<br />
Mûsø Inga kepë blynus<br />
Ir iðliejo taukus.<br />
Neþinojo kà daryti –<br />
Nusirovë plaukus.<br />
VDU ER 661/103<br />
Rasa basa<br />
Bulves kasa,<br />
Ásikandus ananasà.<br />
VDU ER 347/20<br />
Yra vardø, prie kuriø lipte limpa þodþiai, priklausantys kuriam nors vienam<br />
semantiniam laukui. Ir uþraðymø skaièiumi, ir tekstø ávairove iðsiskiria Jurgos erzinimai.<br />
Itin mëgstami trumpieji paðiepimai, kur tenkinamasi prie vardo pridedant<br />
vienà prasmingà palydimàjá þodá spurga: Jurga spurga VDU ER 98/15, 160/12,<br />
169/99 ir kt. Paþymëtina, kad neuþfiksuota erzinimø, kuriuose prie ðio vardo bûtø<br />
priðlietas koks nors kitas þodis. Be to, þodis spurga prie Jurgos taip tvirtai prikimba,<br />
kad iðlieka beveik visuose ilgëlesniuose erzinimø tekstuose. Vienuose erzinimuose<br />
spurgos vaizdà spontaniðkai bandoma konkretinti: Jurga spurga, Cukraus pudra.<br />
Jurga spurga, Paparacio burba VDU ER 585/2; Jurga spurga, Tik be laðiniø
VDU ER 498/8. Uþkibus uþ laðiniø vaizdo, improvizuojant gali bûti sukama kiek<br />
kita kryptimi, taèiau ryðys su maistu iðsaugomas: Jurga spurga laðininë, Kiek kainuoja<br />
piniginë? Piniginë – rublis deðimt, Laðiniai – po penkiasdeðimt VDU ER<br />
95/48. Kituose erzinimuose spurgos vaizdas nëra konkretinamas, bet polinkis<br />
kalbëti apie valgá vis tiek iðlieka: Jurga spurga, Gaudyk agurkà. Jei nepagausi,<br />
Agurkø negausi VDU ER 215/3, 216/62; Jurga spurga, Pieniðka sriuba. Akys<br />
kaip kukuliai, Nosis kaip deðra VDU ER 183/17, 184/48, 213/11 ir kt.<br />
Erzinimams, kaip ir kitiems ið lûpø á lûpas plintantiems kûriniams, bûdingas<br />
tam tikras formuliðkumas: kai kurios frazës sustabarëja ir ima keliauti ið teksto á<br />
tekstà. Vienà tokiø populiariø formuliø turime paskutiniame cituotame pavyzdyje:<br />
...Pieniðka sriuba, Akys kaip kukuliai, Nosis kaip deðra. Uþraðyta pavyzdþiø, kur ji<br />
pridëta prie erzinimø, prasidedanèiø þodþiais Andrius pandrius VDU ER 168/6,<br />
Arte karte VDU ER 174/16, Daiva pamaiva VDU ER 290/10, Inga pinga VDU ER<br />
237/43, 367/12 ir kt. Iðradingesni erzinimø autoriai ðià formulæ geba pratæsti ir tai<br />
daro parinkdami ne bet kokius, o vëlgi maisto produktus ávardijanèius þodþius: Justë<br />
kopûstë, Pieniðka sriuba. Akys kaip kukuliai, Nosis kaip deðra. O burna, o burna –<br />
Kaip deðrelë iðtempta VDU ER 189/16. Kita prie ávairiø vardø kabinama maisto<br />
semantinio lauko formulë: ...be dantø, Neákanda rieðutø.<br />
Dar viena tikrovës sritis, gana daþnai pasitelkiama kuriant pasiðaipymus ið vardø,<br />
yra gyvûnø pasaulis. Prie vardo kaip lydintys þodþiai pridedami ávairiø gyvûnø pavadinimai:<br />
Julius bulius VDU ER 192/40, 411/144, 602/55; Valdas leopardas VDU<br />
ER 165/14; Aurys kvailys dramblys VDU ER 347/17; Sigis pigis begemotas VDU ER<br />
130/29; Estera pantera VDU ER 613/154; Saulë kiaulë VDU ER 274/4; Vanda<br />
panda VDU ER 497/192 ir pan. Populiarus erzinimo modelis, kai prie iðkreipto vardo<br />
pridedamas palydimasis þodis oþka: Astoðka oþka VDU ER 93/31; Skaistoðka oþka<br />
VDU ER 617/38; Vaidoðka tikra oþka VDU ER 186/16. O prie þodþio oþka prikabinus<br />
frazes tarybinë matrioðka ar rusiðka matrioðka, ðie trijø þodþiø pasakymai tapo<br />
daþna erzinimø formule: Dainoðka oþka, Tarybinë matrioðka VDU ER 601/48; Linoðka<br />
oþka, Tarybinë matrioðka 637/72; Gretoðka oþka, Rusiðka matrioðka VDU ER 184/45.<br />
Erzinamàjá pavadinus gyvûnu, atsiranda galimybë kurti ið to gyvûno elgsenos<br />
iðplaukianèias situacijas, pavyzdþiui:<br />
Andrius gandrius,<br />
Ilgos kojos,<br />
Gaudo varles iðsiþiojæs.<br />
VDU ER 183/14<br />
Irma stirna<br />
Bëga miðku.<br />
Medþiotojas nuðauna –<br />
Krenta po medþiu.<br />
VDU ER 449/9<br />
Sandra panda<br />
Jums visiems ákanda.<br />
VDU ER 173/B4<br />
121
Þanrine erzinimø savybe reikëtø laikyti visuotinai priimtø kultûringo bendravimo<br />
normø lauþymà – ji bûdinga tiek tradiciniams, tiek ðiuolaikiniams erzinimams.<br />
Taèiau reikia pripaþinti, kad, palyginti su kitais ðiuolaikinio folkloro þanrais, tarkime,<br />
anekdotais, nepadorûs ðiuolaikiniø erzinimø vaizdai yra ganëtinai ðvelnûs: prasivardþiavimuose<br />
vaizduojami su tuðtinimusi susijæ fiziologiniai procesai (Mindë<br />
pindë balabaika Á puodukà nepataiko VDU ER 174/19; Neringa Prikakojo á treningà<br />
VDU ER 803/101; Vaidyla pirdyla Á orà pakyla. Kai nusileida, Á kelnes prileida<br />
VDU ER 656/5), kas nors nederamo nutinka drabuþiams (Linas blynas cepelinas,<br />
Atsisegæs kelniø klynas VDU ER 610/30). Ið daþniau vartojamø necenzûriniø þodþiø<br />
prasivardþiavimuose mëgstami kai kuriø fiziologiniø veiksmø ir kûno daliø pavadinimai:<br />
Dalë bezdalë VDU ER 411/140, 630/74, 758/95; Gintarë pirdalë VDU ER<br />
497/149; Dona pona, Subinë raudona VDU ER 178/48; Inga papinga, Inga subininga<br />
VDU ER 311/39; Renata – ðiknoj granata VDU ER 310/70.<br />
Reikia atkreipti dëmesá á talaliniø ketureilius primenanèius pasiðaipymus, kuriuos<br />
galima pritaikyti kiekvienam vardui – ðià savybæ nurodo patys pateikëjai. Dalis<br />
ðiø erzinimø ið tiesø yra atëjæ ið talaliniø. Kai kuriems jø paplisti padëjo atminimø<br />
sàsiuviniai. Þinomiausias tipas „Tu, mergyte, tu graþi“, tik þodis mergytë paprastai<br />
yra pakeièiamas kokiu nors vardu. Daugumai variantø bûdingas ironiðkas pajuokiamo<br />
asmens traktavimas: Tu, Eglute (kt. vardas), tu graþi, Á beþdþionæ panaði.<br />
Tau tik trûksta uodegos Ir kabëtum ant ðakos VDU ER 602/10, bet yra ir tokiø<br />
uþraðymø, kuriuose, prie epiteto graþi pridëjus prieðdëlá ne-, ironijos atsisakoma:<br />
Tu, Laima (kt. vardas), negraþi, Á beþdþionæ panaði. Tau tik trûksta uodegos Ir<br />
supuvusios ðakos VDU ER 618/26. Varijuojant atsiranda erotinis motyvas, be to,<br />
erzinimas pritaikomas ir berniukui:<br />
Tu, Eglute (kt. vardas), tu graþi,<br />
Á beþdþionæ panaði.<br />
Kai uþaugsi, bus blogai –<br />
Peðis dël tavæs bernai.<br />
VDU ER 602/9<br />
122<br />
Tu, Martynai (kt. vardas), tu graþus,<br />
Á beþdþionæ panaðus.<br />
Tau tik trûksta uodegos<br />
Ir labai graþios panos.<br />
VDU ER 588/13<br />
Pomëgis operuoti gyvûnø ir maisto produktø pavadinimais ir nuosaikus nepadorumas<br />
bûdingas ne tik prasivardþiavimams, bet ir kitoms erzinimø grupëms. Toliau<br />
pristatysime ðias grupes, bet daugiau dëmesio skirsime ne minëtoms turinio<br />
tendencijoms, o supaþindinimui su populiariausiais tipais.<br />
Antroji erzinimø grupë – ydø iðjuokimai. Katalogo ir Dainyno duomenimis,<br />
tradiciniø ydø iðjuokimø uþfiksuota nedaug. Uþraðymø skaièius rodo, kad daþniausiai<br />
buvo ðaipomasi ið melagiø, pikèiurnø, ðykðtuoliø ir pavyduoliø. Ðiuolaikiniai<br />
uþraðymai leidþia kalbëti apie tam tikrà perimamumà: kaip ir seniau, labai daug<br />
erzinimø, kuriais gëdinami melagiai. Be to, reikia paþymëti, kad naujø melagá iðjuokianèiø<br />
kûriniø tipø neatsirado, pastaruoju deðimtmeèiu uþraðyti pavyzdþiai yra priskirtini<br />
seniai þinomam tipui „Melagis melavo“ (Vk 468). Ðio tipo ilgaamþiðkumà,<br />
ko gero, lëmë archetipinë melagiø tilto fabula, dinamiðkas trumputis siuþetas ir stabili<br />
ketureilio forma.
Kiti ðiuolaikiniai ydø iðjuokimai rodo, kad dabar yra iðveðëjusios kiek kitokios<br />
netikusios vaikø savybës, su kuriomis ir bandoma savotiðkai kovoti erzinimais. Tos<br />
savybës – skundimas ir muðimasis.<br />
Daug yra uþraðyta skundiko erzinimø. Vyrauja du tipai. Pirmasis – „Skundø<br />
maiðeli“ – didesne variantø ávairove neiðsiskiria. Ðtai bûdingas pavyzdys:<br />
Skundø maiðeli,<br />
Bëk á darþelá,<br />
Ten yra velnias,<br />
Tau numaus kelnes.<br />
VDU ER 219/4, 486/67<br />
Antrojo tipo, „Skøsk skøsk, prakaituok“, variantus galima sugrupuoti á dvi<br />
ryðkesnes versijas:<br />
A Skøsk skøsk, prakaituok,<br />
Sësk á bliûdà ir vaþiuok.<br />
VDU ER 143–2/100, 213/32, 217/31<br />
B Skøsk skøsk, prakaituok,<br />
Tëvo triusikus neðiok.<br />
VDU ER 178/20, 183/44<br />
B versijos variantai gali bûti iðplëtoti prijungiant dar dvi obsceniðkas eilutes:<br />
...O jei bus per dideli, Prisiðik – ir bus geri VDU ER 359/14, 533/85.<br />
Muðeikos iðjuokimai beveik visi priskirtini vienam tipui. Labiausiai paplitæs muðeikos<br />
erzinimo tekstas bûtø toks:<br />
Muðeika muðeika,<br />
Raudona batareika.<br />
VDU ER 143–2/93, 215/53, 217/19 ir kt.<br />
Populiarûs yra besinervinanèio vaiko erzinimai. Tipø ávairove jie taip pat nepasiþymi.<br />
Tenkinamasi glaustesniais ar ilgesniais variantais, kuriuose þaidþiama maisto<br />
produktø ávaizdþiais:<br />
Nervus – á konservus,<br />
Protà – á kompotà.<br />
Siøsim á Paryþiø,<br />
Gausim kilogramà ryþiø.<br />
VDU ER 611/148<br />
Minëtini ir tiksliau neapibrëþtø ydø iðjuokimai, kuriais prikiðamai gëdijama.<br />
Ðiø erzinimø pagrindà sudaro ávairiuose variantuose pasikartojanti frazë gëda pelëda,<br />
prie kurios ðliejama dar viena ar kelios kitos frazës: Ðandi kamandi, Gëda pelëda<br />
VDU ER 375 / 68; Gëda pelëda, Laðinius ëda VDU ER 165/7, 359/8; Gëda pelëda,<br />
Laðiniø neëda. Sukûdo kaip velnias, Pametë kelnes VDU ER 244/26 ir pan.<br />
Treèioji erzinimø grupë – pasityèiojimai. Jais pavieniai vaikai, jø artimieji<br />
ar vaikø grupës yra erzinami ne dël kokiø nors smerktinø jø bûdo savybiø, o<br />
tiesiog norint paþeminti. Ydø iðjuokimuose galima áþvelgti didaktinæ funkcijà, tuo<br />
tarpu pasityèiojimams ji nëra bûdinga.<br />
123
Lyginant su turimais tradiciniais pasityèiojimais, perimtas tik tipas „Vaikai vanagai“<br />
(Vk 615), o visi kiti ðiuolaikiniai pasityèiojimai – nauji. Tyèiojamasi ið iðvaizdos<br />
savybiø: storumo (Stora boba, laðinine, Kur padëjai piniginæ? Gal jà atëmë vaikai,<br />
Gal jà sulesë varnai? VDU ER 583/133; Storas bamboras, Kaimo pomidoras VDU<br />
ER 371/73), aukðto ûgio (Ilga kaip smilga VDU ER 96/87), plaukø spalvos (Tu, blondine,<br />
tu graþi, Ar plaukai tavo tikri? VDU ER 544/19). Pajuokiami erzinamo vaiko<br />
artimieji (Tavo brolis – molis VDU ER 107–1/9; Tëtis – rëtis, mama – kriukis, O tu –<br />
pagrandukas VDU ER 550/50). Populiarûs ir pasityèiojimai, iðrëkiami þaidþiant gaudynes<br />
– erzinant gaudytojà ákaitinama þaidimo atmosfera: (Vardas) gaudo, Ið kiauðiniø<br />
ðaudo VDU ER 107–3/109, 141/28, 184/47 ir kt.; Nu, pagauk, nu, pagauk, ðimtà<br />
rubliø gausi VDU ER 107–1/10, 107–3/131, 178/18. Prie pasityèiojimø galima priskirti<br />
ir eiliavimus, kuriais þeminami tam tikrø klasiø mokiniai:<br />
124<br />
Pirmoj klasëj – liliputai,<br />
Antroj klasëj – kalakutai,<br />
Treèioj klasëj – geri þmonës,<br />
O ketvirtoj – kaip beþdþionës.<br />
VDU ER 588/12<br />
Uþraðyta ávairiø pasityèiojimø, kuriais vaikas niekinamas kaip asmuo. Ryðkus<br />
tipas „Dukart du – keturi“. Pamatinis jo variantas – dvieilis:<br />
Dukart du – keturi,<br />
Tamsta proto neturi.<br />
VDU ER 88/8, 225/78, 282/59<br />
Pratæsiant linkstama á vulgarumà: ...Jei protelio nori gaut, Praðom kelnes<br />
nusimaut VDU ER 141/62; ...Jeigu nori proto gauti, Reikia ðûdo paragauti VDU<br />
ER 148/43. Áspûdingesni pratæsimai sukuriami iðplëtojant dialogus:<br />
– Dukart du – keturi,<br />
Tamsta proto neturi.<br />
– Jei að proto neturëèiau,<br />
Tai ligoninëj gulëèiau.<br />
Bet að proto dar turiu<br />
Ir paskolint tau galiu.<br />
VDU ER 213/19<br />
– Dukart du – keturi,<br />
Tamsta proto neturi.<br />
– Jei að proto neturëèiau,<br />
Tai seniai karste gulëèiau.<br />
– Að tà karstà iðardyèiau,<br />
Ðuniui bûdà pastatyèiau.<br />
VDU ER 656/21<br />
Nemaþoje dalyje asmená niekinanèiø pasityèiojimø akivaizdi keiksmams ir pirmiau<br />
aptartiems prasivardþiavimams bûdingas polinkis erzinamàjá paþeminti pavadinant<br />
já kokiu nors gyvûnu: Vienas vienas – karvës pienas, Du du – karvë tu VDU<br />
ER 282/58; Oþys oþys, Man kojas laiþys VDU ER 159/28; Ðlapia viðta nupeðta Ir po<br />
suolu pakiðta VDU ER 107/111; Gaidys kvailys, Per pilvà dryþys VDU ER 597/67.<br />
Patys populiariausi yra pasityèiojimai ið poreliø – draugaujanèiø mergaitës ir<br />
berniuko. Visoje Lietuvoje þinomas tipas „Kavalierius su pana“. Pastovusis ðio tipo<br />
erzinimø komponentas – pirmosios dvi eilutës: Kavalierius su pana Virë koðæ su
smala. Pratæsiant erzinimà gali bûti plëtojami keli motyvai: konflikto (...Kavalierius<br />
paragavo, Nuo panos á snuká gavo VDU ER 149/25, 148/9, 165/9 ir kt.), santykiø<br />
intymëjimo (...Kai velniukas atvaþiavo, Jiedu du pasibuèiavo VDU ER 165/8),<br />
neiðtikimybës (...Kavalierius iðvaþiavo, O panelë laiðkà gavo. Tam laiðkely paraðyta:<br />
Kavalierius myli kità VDU ER 183/74) ir kai kurie kiti.<br />
Ketvirtàjà erzinimø grupæ Lietuviø liaudies dainyno vaikø dainø tome P. Jokimaitienë<br />
pavadino gyvuliø ir paukðèiø erzinimais, nors monografijoje apie vaikø<br />
dainas ji vartoja ir labiau apibendrintà ðios grupës ávardijimà – gyvûnijos erzinimai<br />
4 . Ðis pavadinimas ðiuolaikiniams tekstams labiau tinka, nes erzinama ne tik<br />
gyvuliai bei paukðèiai, bet ir kitos gyvûnø rûðys.<br />
Kaip seniau, taip ir dabar populiariausi yra gandro erzinimai. Naujø tipø nesusiformavo,<br />
beveik visi pastaruoju laiku surinkti pavyzdþiai yra priskirtini nuo seno<br />
gerai þinomam tipui „Gandrai gandrai, ga ga ga“ (Vk 621).<br />
Prie ðiuolaikiniø erzinimø ið dalies galima priskirti boruþës kalbinimus, kurie<br />
anksèiau buvo traktuojami kaip bûrimai. Kaip teigia Jurgita Macijauskaitë, dalis boruþës<br />
kalbinimø bûrimo funkcijà yra iðsaugojæ 5 , nors vis dëlto nemaþai pateikëjø<br />
ðios funkcijos nebenurodo ir tuos tekstus suvokia kaip erzinimus. Kaip ir seniau sukauptuose<br />
pavyzdþiuose, boruþë vadinama Dievo karvyte ar ðaukiama moteriðkais<br />
vardais (Bire, Petre, Petronële). Tarp ðiuolaikiniø uþraðymø vyrauja pavyzdþiai, kur<br />
boruþë raginama skristi namo pas savo vaikus, kartais nurodoma, kad jos namai yra<br />
danguje: Dievo karvyte, Skrisk á dangø. Ten tavo vaikeliai Laukia prie lango. Indai<br />
neplauti, Po stalu sukrauti VDU ER 486/61. Raginimas skristi namo motyvuojamas<br />
ne tik palikta netvarka, bet ir namie kilusiu gaisru (Boruþële, skrisk, skrisk. Tavo<br />
nameliai dega, Tavo vaikeliai rëkia VDU ER 191/16) ar jos vaikø patiriama skriauda<br />
(Petronële Petronële, Skrisk namo. Tavo tëvas Smetonà valgo, O vaikams neduoda<br />
VDU ER 175/59).<br />
Maþiau yra ðiuolaikiniø erzinimø, kuriais kreipiamasi á þiogà, sraigæ, jautá,<br />
pempæ. Paþymëtina, kad nei Kataloge, nei minëtame Dainyno tome ðiø gyvûnø<br />
erzinimø suvis nëra.<br />
Iðvados<br />
1. Erzinimai tebëra stebëtinai gyvybinga folklorinës vaikø kûrybos forma.<br />
2. Ðiuolaikinius erzinimus lyginant su tradiciniais pastebëta, kad iðliko tos paèios<br />
funkcinës grupës, taèiau ðiuolaikiniø erzinimø tekstai yra gerokai ávairesni. Ið seniau<br />
susiformavusiø tipø populiarûs iðliko tik nedaugelis. Atsirado ir ásitvirtino nauji<br />
erzinimø tipai.<br />
3. Turima ðiuolaikiniø erzinimø medþiaga leido iðskirti kelias tikrovës sritis,<br />
kurios labiau traukia erzinimus kurianèiø vaikø dëmesá, – tai gyvûnai ir maistas.<br />
4. Lyginant su tradiciniais erzinimais, ðiuolaikiniø erzinimø specifine þyme laikytina<br />
gausi tarptautiniø þodþiø vartosena.<br />
125
1<br />
Pranë Jokimaitienë. Lietuviø liaudies vaikø dainø tipø katalogas. – Pranë Jokimaitienë. Lietuviø<br />
liaudies vaikø dainos. Vilnius, 1970, p. 235–247.<br />
2<br />
Lietuviø liaudies dainynas, t. 1: Vaikø dainos. Parengë P. Jokimaitienë, melodijas parengë<br />
Z. Puteikienë. Vilnius, 1980, p. 473–532.<br />
3<br />
Liudvikas Giedraitis. Sëdi Saulius ant tvoros. – Liaudies kultûra, 1993, Nr. 3, p. 48–49.<br />
4<br />
P. Jokimaitienë. Min. veik., p. 101.<br />
5<br />
Jurgita Macijauskaitë. Boruþës interpretacija lietuviø tautosakoje: Dievo ir velnio karvutës. –<br />
Liaudies kultûra, 2004, Nr. 1, p. 27.<br />
Gauta 2004 11 22<br />
126