VALSTYBĖS PAGALBOS VADOVAS - LR Konkurencijos taryba
VALSTYBĖS PAGALBOS VADOVAS - LR Konkurencijos taryba
VALSTYBĖS PAGALBOS VADOVAS - LR Konkurencijos taryba
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>VALSTYBĖS</strong> <strong>PAGALBOS</strong> <strong>VADOVAS</strong>
2<br />
TURINYS<br />
1. PAGRINDINĖ EUROPOS SĄJUNGOS TEISĖS NUOSTATA DĖL <strong>VALSTYBĖS</strong><br />
<strong>PAGALBOS</strong> – BENDRAS DRAUDIMAS TEIKTI PAGALBĄ ............................................. 4<br />
2. <strong>VALSTYBĖS</strong> <strong>PAGALBOS</strong> SĄVOKA ................................................................................. 5<br />
3. PRIEMONĖS, KURIOS NĖRA LAIKOMOS <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBA ........................... 7<br />
4. <strong>PAGALBOS</strong> FORMOS IR DYDIS ....................................................................................... 7<br />
5. IŠIMTYS BENDRAM DRAUDIMUI TEIKTI <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBĄ ......................... 9<br />
6. SUTARTIES 108 STRAIPSNIS – EUROPOS KOMISIJOS VAIDMUO .......................... 10<br />
7. SUTARTIES 109 STRAIPSNIS – EUROPOS SĄJUNGOS (MINISTRŲ) TARYBOS<br />
VAIDMUO ............................................................................................................................... 10<br />
8. <strong>VALSTYBĖS</strong> <strong>PAGALBOS</strong> SCHEMOS IR INDIVIDUALI PAGALBA .......................... 11<br />
9. DE MINIMIS PAGALBA .................................................................................................... 11<br />
10. <strong>VALSTYBĖS</strong> <strong>PAGALBOS</strong> RŪŠYS ................................................................................. 14<br />
10.1. HORIZONTALI <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBA .............................................................. 14<br />
10.1.1. BENDRASIS BENDROSIOS IŠIMTIES REGLAMENTAS (BBIR) ............ 14<br />
10.1.2. PAGALBA MOKSLINIAMS TYRIMAMS, TAIKOMAJAI VEIKLAI IR<br />
NAUJOVIŲ DIEGIMUI .............................................................................................. 31<br />
10.1.3. <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBA APLINKOS APSAUGAI ..................................... 35<br />
10.1.4. <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBA SANAVIMUI IR RESTRUKTŪRIZAVIMUI .... 39<br />
10.2. SEKTORINĖ <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBA ................................................................... 42<br />
10.2.1. <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBA PIRMINEI ŽEMĖS ŪKIO PRODUKTŲ<br />
GAMYBAI ................................................................................................................... 42<br />
10.2.2. <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBA ŽUVININKYSTEI ............................................... 43<br />
10.2.3. <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBA TRANSPORTO SEKTORIUI .............................. 43<br />
10.2.3. KITA SEKTORINĖ <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBA ............................................. 44<br />
10.3. REGIONINĖ <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBA ................................................................... 45<br />
11. PRANEŠIMŲ IR ATASKAITŲ APIE <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBĄ TEIKIMAS<br />
EUROPOS KOMISIJAI, PRANEŠIMŲ FORMOS IR ATŠAUKIMAS ................................ 48
3<br />
12. KONKURENCIJOS TARYBA, JOS FUNKCIJOS, ESAMOS <strong>VALSTYBĖS</strong><br />
<strong>PAGALBOS</strong> SCHEMOS LIETUVOJE ................................................................................... 55<br />
13. STRUKTŪRINIAI FONDAI IR <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBA ............................................ 58<br />
14. VISUOTINĖS EKONOMINĖS SVARBOS PASLAUGOS ............................................. 59<br />
15. FINANSINIO SKAIDRUMO DIREKTYVA .................................................................... 63<br />
16. PAAIŠKINIMAS ............................................................................................................... 64
4<br />
1. PAGRINDINĖ EUROPOS SĄJUNGOS TEISĖS NUOSTATA<br />
DĖL <strong>VALSTYBĖS</strong> <strong>PAGALBOS</strong> – BENDRAS DRAUDIMAS<br />
TEIKTI PAGALBĄ<br />
Pagrindinės Europos Sąjungos (toliau – ES) teisės nuostatos dėl valstybės pagalbos yra<br />
išdėstytos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 107, 108 ir 109<br />
straipsniuose.<br />
Sutarties 107 straipsnio:<br />
- 1 dalis numato bendrą draudimą teikti valstybės pagalbą;<br />
- 2 dalis numato išimtis bendram draudimui teikti valstybės pagalbą;<br />
- 3 dalis numato galimas išimtis bendram draudimui teikti valstybės pagalbą (tai<br />
sprendžia Europos Komisija).<br />
Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje išdėstytas pagrindinis principas, taikomas valstybės pagalbai,<br />
kuris nurodo, kad jei Sutartyje nenustatyta kitaip, tai valstybės narės ar iš valstybės išteklių<br />
teikiama valstybės pagalba, kuri iškraipo arba kuri gali iškraipyti konkurenciją, išskiriant ir<br />
suteikiant privilegijų tam tikroms įmonėms arba prekėms, yra nesuderinama su bendra rinka<br />
tuomet, kai ji veikia valstybių narių tarpusavio prekybą. Išdėstydami šią bendrą taisyklę<br />
Sutarties rengėjai norėjo parodyti, kad sąžininga konkurencija tarp ūkio subjektų gali būti<br />
užtikrinta tik tuo atveju, kai ūkio subjektai veikia bendroje rinkoje naudodami nuosavus<br />
išteklius. Valstybės ir savivaldybių institucijos, teikdamos vienokio ar kitokio pobūdžio<br />
paramą, sudaro nevienodas žaidimo sąlygas, kadangi valstybės remiamas ūkio subjektas gali<br />
pagaminti produkciją žemesnėmis sąnaudomis nei jos konkurentai. Todėl parama, atitinkanti<br />
minėtus kriterijus, yra draudžiama.
5<br />
2. <strong>VALSTYBĖS</strong> <strong>PAGALBOS</strong> SĄVOKA<br />
Svarbu pažymėti, kad ES teisės aktuose vartojama sąvoka „undertaking“ į lietuvių kalbą<br />
išverčiama kaip „įmonė“, tačiau tikslus jos vertimas, atsižvelgiant į šios sąvokos reikšmę,<br />
būtų „ūkio subjektas“, t.y. valstybės pagalbą gali gauti ne tik juridiniai, bet ir fiziniai<br />
asmenys, užsiimantys ūkine veikla.<br />
Lietuvos Respublikos konkurencijos įstatymo (Žin., 1999, Nr. 30-856) 3 straipsnio 4 dalis:<br />
Ūkio subjektas - įmonės, jų junginiai (asociacijos, susivienijimai, konsorciumai ir pan.),<br />
įstaigos ar organizacijos, ar kiti juridiniai ar fiziniai asmenys, kurie vykdo ar gali vykdyti<br />
ūkinę veiklą Lietuvos Respublikoje arba kurių veiksmai daro įtaką ar ketinimai, jeigu būtų<br />
įgyvendinti, galėtų daryti įtaką ūkinei veiklai Lietuvos Respublikoje. Lietuvos Respublikos<br />
valstybės valdymo ir savivaldos institucijos laikomos ūkio subjektais, jeigu jos vykdo ūkinę<br />
veiklą.<br />
Savo ruožtu sąvoka „public authority“ verčiama kaip „valstybės institucija“, tačiau būtina<br />
pažymėti, kad pagal savo reikšmę ji apima visas valstybės viešojo sektoriaus institucijas,<br />
galinčias įgyvendinti paramos ūkio subjektams priemones, t.y. apima, pavyzdžiui, ir<br />
savivaldybės institucijas.<br />
SVARBU<br />
Šiame vadove pateikiamų ES teisės aktų nuostatose vartojama sąvoka „įmonė“ turėtų būti<br />
suprantama pagal „ūkio subjekto“ apibrėžimą, „valstybės institucija“ – kaip bet kokia<br />
valstybės viešojo sektoriaus institucija, galinti įgyvendinti paramos ūkio subjektams<br />
priemones.<br />
Valstybės paramos ūkio subjektams priemonės yra suprantamos kaip valstybės pagalba, kuriai<br />
taikytini Sutarties 107 straipsnio reikalavimai, ir kuriai taikomas bendras draudimo principas,<br />
jei jos:<br />
1. suteiktos iš valstybės lėšų (valstybės ar savivaldybių biudžetų ar piniginių fondų ir<br />
pan.), arba remiamos valstybės;<br />
2. teikia ūkio subjektams išskirtinę ekonominę naudą, kurios jie negautų rinkos<br />
sąlygomis;<br />
3. skirtos tam tikrų prekių gamybai ar paslaugoms teikti, arba tam tikriems ūkio<br />
subjektams;<br />
4. iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją ir veikia prekybą tarp ES šalių.<br />
Valstybės lėšos<br />
Sutarties 107 straipsnis taikomas tik tuo atveju, jei parama suteikta iš valstybės lėšų (ar<br />
remiama valstybės). Valstybė nebūtinai turi išmokėti tam tikrą sumą ūkio subjektui – ji gali,<br />
pavyzdžiui, atsisakyti dalies biudžeto pajamų suteikdama mokestines lengvatas, įsipareigoti<br />
padengti ūkio subjekto galimus įsipareigojimus suteikdama paskolos garantiją (nors realiai<br />
gali neišmokėti nieko) ir pan. Valstybės pagalbos teikėju gali būti ne vien valstybės valdymo<br />
ir savivaldybių institucijos ar įstaigos, bet ir ūkio subjektai, jei per juos kokiu nors būdu<br />
teikiama valstybės pagalba kitiems ūkio subjektams.<br />
Išskirtinės ekonominės naudos suteikimas<br />
Sutarties 107 straipsnis taikomas tik tuo atveju, jei finansinės paramos priemonės teikia<br />
išskirtinę ekonominę naudą ūkio subjektams. Jei be minėtų priemonių ūkio subjektai tokios<br />
naudos rinkos sąlygomis negautų, tai šios priemonės gali būti valstybės pagalba. Kitaip<br />
sakant, įmonė turi gauti tai, ko normaliomis sąlygomis ji negautų. Akivaizdus pavyzdys -
6<br />
lengvatinė paskola, kai paskola suteikiama su mažesnėmis nei rinkoje susiklosčiusios<br />
palūkanomis. Išskirtinė nauda ūkio subjektui gali būti suteikta įvairiais būdais. Nėra skirtumo,<br />
kokiais būdais teikiama valstybės pagalba - svarbus jos poveikis. Tuo atveju, kai valstybės<br />
institucijos iš valstybės lėšų finansuoja įmones, kuriose valstybė turi lemiamą įtaką (jai<br />
priklauso lemiama dalis akcijų ar balsavimo teisių), siekiant nustatyti, ar šis finansavimas yra<br />
valstybės pagalba, yra naudojamas privataus rinkos investuotojo principas. Jei valstybės<br />
įmonė negautų šių lėšų analogiškomis sąlygomis privataus kapitalo rinkose, vadinasi, šių lėšų<br />
teikimas gali būti valstybės pagalba. Šiuo atveju būtina nustatyti, ar privatus investuotojas<br />
investuotų į šią įmonę tokiomis pat sąlygomis, neatsižvelgdamas į regioninius ar socialinius<br />
veiksnius. Jei to nėra – vadinasi, suteiktos lėšos gali būti valstybės pagalba. Tuo atveju, kai<br />
lėšos yra suteikiamos ekonominių sunkumų turinčiai įmonei, visada kyla abejonė, ar privatus<br />
investuotojas rinkos sąlygomis elgtųsi lygiai taip pat, t.y. ar lygiai tokiomis pat sąlygomis<br />
suteiktų įmonei subsidiją ar kitą nuolaidą.<br />
Pasirinktinis paramos priemonės taikymas (selektyvumas)<br />
Pagal Sutarties 107 straipsnį nagrinėtinos tik tos valstybės paramos priemonės, kurios yra<br />
skirtos tam tikrų prekių gamybai ar paslaugoms teikti, arba tam tikriems ūkio subjektams.<br />
Paramos gavėju turi būti ūkio subjektas (žr. 1 skyrių). Ūkio subjektais laikomos ne vien<br />
įmonės, bet ir įmonių junginiai, įstaigos, organizacijos ar kiti juridiniai ar fiziniai asmenys,<br />
kurie vykdo ūkinę veiklą. Ūkine veikla laikoma komercinė, gamybinė, finansinė ir kita veikla,<br />
kuri susijusi su prekių pirkimu ar pardavimu (išskyrus, kai prekes įsigyja fiziniai asmenys<br />
asmeniniams ar namų ūkio poreikiams tenkinti).<br />
Valstybės pagalba neapima bendro pobūdžio paramos priemonių, t.y. valstybės pagalba turi<br />
būti selektyvaus pobūdžio priemonė, taikoma pasirinktinai. Bendro pobūdžio priemonės - tai<br />
tokios priemonės, kurios gali turėti poveikį visiems šalies ūkio subjektams. Tai gali būti<br />
kreditavimo sąlygų sušvelninimas, palūkanų normų sumažinimas, bendras mokesčių naštos<br />
sumažinimas visiems ūkio subjektams. Tai taip pat gali būti priemonės, susijusios su<br />
infrastruktūros plėtra (jei ši plėtra nesuteikia išskirtinės naudos vienam ar keliems ūkio<br />
subjektams) arba kai kurios priemonės, skirtos užimtumui padidinti (pavyzdžiui, teikiamos<br />
individualiems asmenims, neišskiriant jokių ūkio subjektų). Pasirinktinai taikomos paramos<br />
priemonės - tai priemonės, kurios yra skirtos atskiro regiono plėtrai (tame regione esantiems<br />
ūkio subjektams), atskiroms veiklos rūšims paremti (pagalbos gavėjai - atskiro sektoriaus ūkio<br />
subjektai) arba tam tikriems tikslams įgyvendinti (pagalbos gavėjai gali būti mažos ar<br />
vidutinės įmonės, naujos įmonės, tam tikrus projektus įgyvendinantys ūkio subjektai ir pan.).<br />
Atkreiptinas dėmesys į tai, kad valstybės pagalba gali būti valstybės institucijų teikiamos<br />
paramos ūkio subjektams priemonės, kurios nėra specifinės atskiro regiono ar sektoriaus<br />
atžvilgiu (pavyzdžiui, eksporto pagalba).<br />
Poveikis konkurencijai ir prekybai tarp ES šalių<br />
Galima teigti, kad bet kokia pagalba iškraipo konkurenciją. Tačiau tam, kad galima būtų<br />
pagrįsti šį teiginį, būtina nustatyti atitinkamą rinką, žinoti valstybės pagalbos gavėjo padėtį<br />
joje, ar toje rinkoje yra gamybos pajėgumų perteklius, nustatyti tarptautinės prekybos apimtis<br />
ir numatyti, kaip teikiama valstybės pagalba paveiks valstybės pagalbos gavėjo padėtį rinkoje<br />
jo konkurentų atžvilgiu. Pagalba ypač iškraipo konkurenciją, kai ji teikiama taip vadinamiems<br />
jautriems sektoriams, arba didelių investicijų atveju. Pagal Sutarties 107 straipsnį nagrinėtinos<br />
tik tos valstybės paramos priemonės, kurios veikia prekybą tarp ES šalių. Jei paramos<br />
priemonės yra teikiamos vietinio pobūdžio veiklai paremti (pavyzdžiui, kirpyklai, kurios<br />
klientai yra tik miestelio gyventojai), šios priemonės paprastai neveikia prekybos tarp šalių.<br />
Tačiau būtina žinoti, kad parama ūkio subjektui gali veikti prekybą tarp šalių ir tais atvejais,<br />
kai konkretus ūkio subjektas neeksportuoja savo gaminamos produkcijos. Pakanka fakto, jog<br />
minėtomis prekėmis apskritai prekiaujama su užsienio šalimis. Laikoma, kad nereikšminga<br />
(de minimis) pagalba neturi poveikio prekybai tarp šalių.
7<br />
3. PRIEMONĖS, KURIOS NĖRA LAIKOMOS <strong>VALSTYBĖS</strong><br />
PAGALBA<br />
ES teisės reikalavimai dėl valstybės pagalbos taikomi tik pagalbai, kuri atitinka visus<br />
Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžtus kriterijus. Pagalba, kuri neatitinka minėtų kriterijų,<br />
nėra draudžiama. Pagalbos, kuri neatitinka visų minėtų kriterijų, pavyzdžiai (nebaigtinis<br />
sąrašas):<br />
- lėšų teikimas valstybės institucijoms ar įstaigoms, kurios nevykdo ūkinės veiklos;<br />
- bendros paramos priemonės, taikomos visiems ūkio subjektams visos šalies mastu;<br />
- viešieji pirkimai, įsigyjant prekes ar paslaugas rinkos kainomis (vykdant atvirą,<br />
skaidrų konkursą);<br />
- priemonės, kurios neturi poveikio valstybės ar savivaldybių, Sodros biudžeto<br />
naudojimui, nėra siejamos su valstybės lėšų panaudojimu (tikėtinu panaudojimu);<br />
- priemonės, taikomos valstybės įmonėms, kai valstybės institucijos elgiasi kaip<br />
privatus rinkos investuotojas;<br />
- parama infrastruktūrai, kai ši parama nesuteikia išskirtinės naudos vienam ar keliems<br />
jos naudotojams.<br />
Sąlygos, kurioms esant valstybės institucijų dalyvavimas įmonių kapitale nelaikomas<br />
valstybės pagalba, apibrėžtos Europos Komisijos nuomonėje dėl Europos ekonominės<br />
bendrijos sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo valdžios institucijų dalyvavimui įmonių<br />
kapitale (EB biuletenis 1984, Nr. 9).<br />
Sąlygos, kurioms esant valstybės institucijų vykdomas žemės ir pastatų pardavimas<br />
nelaikomas valstybės pagalba, apibrėžtos Komisijos komunikate dėl valstybės pagalbos<br />
elementų valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus (OL 2004 m. specialusis<br />
leidimas, 8 skyrius, 1 tomas, p. 143).<br />
Sąlygos, kurioms esant valstybės institucijų teikiamos garantijos nelaikomos valstybės<br />
pagalba, apibrėžtos Komisijos pranešime dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo<br />
garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (OL 2008 C 155, p. 10).<br />
Sąlygos, kurioms esant mokestinės priemonės nelaikomos valstybės pagalba, apibrėžtos<br />
Komisijos pranešime dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo su tiesioginiu verslo<br />
apmokestinimu susijusioms priemonėms (OL 2004 m. specialusis leidimas, 8 skyrius, 1<br />
tomas, p. 277).<br />
4. <strong>PAGALBOS</strong> FORMOS IR DYDIS<br />
Valstybės pagalba skirstoma į tam tikras kategorijas. Yra keturios valstybės pagalbos<br />
kategorijos, kiekviena jų žymima tam tikra raide – A, B, C, D. Jos dar gali būti suskirstytos<br />
atsižvelgiant į tai, ar pagalba suteikta tiesiogiai iš biudžeto (pvz. A1, tiesioginės dotacijos ir<br />
subsidijos), ar ji suteikta per tam tikrą sistemą (pvz. A2, mokesčių atleidimai, suteikti per<br />
mokesčių sistemą).<br />
Valstybės pagalbos dydis, išreikštas pinigais – subsidijos ekvivalentas.
8<br />
Valstybės pagalbos kategorija A (A1+A2)<br />
Ši kategorija apima pagalbos priemones, kurios visa apimtimi tenka pagalbos gavėjui. Ši<br />
kategorija suskirstyta į dvi dalis, priklausomai, ar ji buvo suteikta iš biudžeto tiesiogiai (A1),<br />
ar per mokesčių bei socialinio draudimo sistemą (A2). A kategorijai priklauso šios pagalbos<br />
formos:<br />
- subsidijos, dotacijos, negrąžintinos paskolos;<br />
- palūkanų subsidijos, gaunamos valstybės pagalbos gavėjų tiesiogiai;<br />
- atleidimai nuo mokesčių, jų sumažinimas ir delspinigių nurašymai, kiti atleidimai.<br />
Valstybės pagalbos kategorija B1<br />
Yra būtina nustatyti, ar valstybės institucijų dalyvavimas valstybės turtu įmonių veikloje yra<br />
pagalba, ar valstybės institucijų ūkinė veikla, kai valstybė veikia kaip privatus investuotojas<br />
rinkos sąlygomis. Kapitalo injekcijos laikomos pagalba, kai nesitikima, jog normalus pelnas<br />
bus gautas per privačiam investuotojui priimtiną laikotarpį. Šiai pagalbai priklauso:<br />
- valstybei nuosavybės teise priklausančių akcijų įmonėse dalies ar vertės didinimas<br />
įvairiais būdais.<br />
Valstybės pagalbos kategorija C (C1+C2)<br />
Trečia kategorija apima valstybės lėšų pervedimus, kuriuose pagalbos sumą sudaro<br />
lengvatinių ir rinkos palūkanų skirtumas per laikotarpį, kai gavėjas naudojasi valstybės<br />
lėšomis. Ši kategorija apima lengvatines paskolas (C1) ir mokesčių atidėjimus (C2). Pagalbos<br />
suma yra mažesnė nei taikomos priemonės vertė. Šiai kategorijai priskiriama pagalba:<br />
- lengvatinės paskolos iš valstybės ir savivaldybės lėšų;<br />
- dalinės paskolos iš valstybės ar savivaldybės lėšų;<br />
- išankstiniai apmokėjimai;<br />
- mokesčių atidėjimai.<br />
Valstybės pagalbos kategorija D1<br />
Ši kategorija apima valstybės garantijas. Pagalbos suma garantijose gali būti skirtumas tarp<br />
palūkanų, kurias skolininkas mokėtų laisvoje rinkoje už paskolas (neturėdamas garantijos) ir<br />
faktiškai mokamų, garantijos dėka (atsižvelgus į mokestį, sumokėtą už garantiją). Pagalbos<br />
suma (D1A) paprastai yra mažesnė nei nominali paskolos suma. Šiai kategorijai priskiriama:<br />
- suma, dengiama pagal teikiamą garantiją (D1);<br />
- nuostolių, atsiradusių teikiant garantiją, padengimas (D1A).<br />
Valstybės pagalba gali būti pastebima arba mažiau pastebima.<br />
Pastebimos pagalbos pavyzdžiai (kai ekonominė nauda, kurią gauna ūkio subjektas, labiau<br />
pastebima) (nebaigtinis sąrašas):<br />
- subsidijos, dotacijos įmonėms;<br />
- pinigų injekcijos valstybės ar savivaldybių įmonėms.<br />
Pagalbos, kuri nėra labai pastebima, pavyzdžiai (kai ekonominė nauda, kurią gauna ūkio<br />
subjektas, nėra aiškiai pastebima) (nebaigtinis sąrašas):<br />
- lengvatinės paskolos ir valstybės garantijos;<br />
- konsultaciniai patarimai;<br />
- laisvų ekonominių zonų ar agentūrų vystymui sukūrimas;<br />
- pagalba aplinkos apsaugai;<br />
- mokesčių atidėjimas, sumažinimas ar atleidimas nuo jų;<br />
- pagalba ruošiant įmones privatizavimui;<br />
- įsipareigojimai garantuoti ar ginti rinkos dalį.
9<br />
5. IŠIMTYS BENDRAM DRAUDIMUI TEIKTI <strong>VALSTYBĖS</strong><br />
PAGALBĄ<br />
Sutarties 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytos išimtys draudimui teikti valstybės pagalbą.<br />
Valstybės pagalba, nurodyta 107 straipsnio 2 dalyje, yra suderinama su bendra rinka (Europos<br />
Komisija automatiškai taiko išimtį bendram draudimui). Su bendra rinka yra suderinama:<br />
- socialinio pobūdžio pagalba, teikiama individualiems vartotojams, jei tokia pagalba<br />
teikiama be diskriminacijos, susijusios su prekių kilme. Paramos gavėjas šiuo atveju<br />
turi būti individualus vartotojas, bet ne ūkio subjektas;<br />
- pagalba, skirta padengti nuostoliams, padarytiems įvykus gaivalinei nelaimei arba dėl<br />
išskirtinių įvykių. Šiuo atveju pagalba neturi viršyti nuostolių sumos;<br />
- pagalba, teikiama tam tikrų Vokietijos Federacinės Respublikos sričių ūkiui, kuriam<br />
įtakos turėjo Vokietijos padalijimas, jeigu tokios pagalbos reikia ekonominiams<br />
nuostoliams, patirtiems dėl padalijimo, atlyginti.<br />
Sutarties 107 straipsnio 3 dalyje nurodyti atvejai, kada valstybės pagalba gali būti suderinama<br />
su bendra rinka. Šiuo atveju išimtis bendram draudimui teikti valstybės pagalbą automatiškai<br />
nėra taikoma. Europos Komisija (kartais Europos Sąjungos (Ministrų) Taryba) turi įvertinti<br />
valstybės pagalbos atitikimą bendrai rinkai. Išimtis bendram draudimui teikti valstybės<br />
pagalbą gali būti teikiant:<br />
- pagalbą, kuri skirta paremti ekonominei plėtrai regionų, kuriuose yra nenormaliai<br />
žemas gyvenimo lygis ar kurie turi rimtų nedarbo problemų;<br />
- pagalbą, kuri skirta svarbiam bendriems Europos interesams projektui įgyvendinti arba<br />
rimtiems pažeidimams valstybės narės ūkyje pašalinti;<br />
- pagalbą, kuri skirta tam tikrų regionų ūkinei veiklai arba tam tikrų ekonomikos sričių<br />
plėtrai skatinti, jei tokia pagalba nedaro nepalankaus poveikio prekybos sąlygoms<br />
prieštaraudama bendram interesui;<br />
- pagalbą, kuri yra skirta kultūrai ir paveldui išsaugoti, kai tokia pagalba prekybos<br />
sąlygų ir konkurencijos nepaveikia taip, kad tai prieštarautų bendram interesui;<br />
- kitą pagalbą, kai tai nustatyta Europos Sąjungos (Ministrų) Tarybos sprendimu,<br />
priimtu kvalifikuota balsų dauguma remiantis Europos Komisijos pasiūlymu.
10<br />
6. SUTARTIES 108 STRAIPSNIS – EUROPOS KOMISIJOS<br />
VAIDMUO<br />
Sutarties 108 straipsnio:<br />
- 1 dalis suteikia Europos Komisijai įgalinimus kontroliuoti valstybės pagalbą. Europos<br />
Komisija bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis nuolat prižiūri tose valstybėse<br />
narėse taikomas valstybės pagalbos sistemas. Tai iš vienos pusės suteikia Europos<br />
Komisijai atitinkamus įgalinimus, o iš kitos pusės valstybes nares įpareigoja<br />
bendradarbiauti su Europos Komisija.<br />
- 2 dalis numato, kad Europos Komisija gali pareikalauti panaikinti nesuderinamas su<br />
bendrąja rinka programas arba jas pakeisti. Europos Komisija bei valstybės narės gali<br />
kreiptis į Europos Teisingumo Teismą. Jei Europos Komisija pripažįsta, kad suteikta<br />
valstybės pagalba yra nesuderinama su bendra rinka, tokiu atveju ši pagalba turi būti<br />
grąžinta. Taryba gali pritarti valstybės pagalbai, kuri yra teikiama nukrypstant nuo<br />
Sutarties 107 straipsnio reikalavimų.<br />
- 3 dalis nustato pareigą valstybėms narėms iš anksto pranešti Europos Komisijai apie<br />
visus ketinimus teikti arba iš esmės pakeisti esamą valstybės pagalbą. Valstybė narė<br />
negali be Europos Komisijos sutikimo teikti naujos valstybės pagalbos.<br />
Europos Komisija:<br />
- turi plačius įgalinimus kontroliuoti valstybės pagalbą. Europos Komisija gali pritarti<br />
valstybės pagalbai, pritarti su sąlygomis arba nepritarti;<br />
- vertindama pagalbos projektus vadovaujasi įvairiais ES teisės aktais (reglamentais,<br />
direktyvomis, gairėmis ir kt.),<br />
- gali pritarti valstybės pagalbai, kuri ne visiškai atitiks reikalavimus, išdėstytus gairėse<br />
(arba kurios tikslai ar būdas nėra apibrėžti jokiose gairėse), jei įvertinusi projektą<br />
nustatys, kad pagalba padės tinkamai siekti atitinkamų remtinų tikslų ir neturės<br />
reikšmingo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai tarp valstybių narių (dėl to<br />
nenukentės bendrieji interesai). Pažymėtina – tokie atvejai reti.<br />
7. SUTARTIES 109 STRAIPSNIS – EUROPOS SĄJUNGOS<br />
(MINISTRŲ) TARYBOS VAIDMUO<br />
Sutarties 109 straipsnis suteikia Tarybai atitinkamus įgalinimus priimti naujus teisės aktus.<br />
Taryba Europos Komisijos siūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu gali priimti<br />
teisės aktus, kurie yra būtini Sutarties 107 ir 108 straipsniams taikyti. Visų pirma tai liečia<br />
Sutarties 108 straipsnio 3 dalies taikymą. Tam tikroms pagalbos kategorijoms gali būti<br />
nustatytos bendros išimtys, kai teikiamai pagalbai (kuri teikiama nenukrypstant nuo nustatytų<br />
reikalavimų) nebūtinas Europos Komisijos pritarimas. Pradėjusi pagal bendrą išimtį teikti<br />
paramą, valstybė narė turi apie tai informuoti Europos Komisiją. Bendros išimtys taikomos<br />
teikiant pagalbą (žr. 10.1.1. skyrių):<br />
- mažoms ir vidutinėms įmonėms;<br />
- regionų plėtrai;<br />
- aplinkos apsaugai;<br />
- moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai;<br />
- mokymui;<br />
- užimtumui.
11<br />
8. <strong>VALSTYBĖS</strong> <strong>PAGALBOS</strong> SCHEMOS IR INDIVIDUALI<br />
PAGALBA<br />
Valstybės pagalba dažniausiai teikiama pagal valstybės pagalbos schemas. Valstybės<br />
pagalbos schema – tai planas (teisės aktas), nustatantis grupei pagalbos gavėjų sąlygas,<br />
kuriomis jie tam tikriems tikslams įgyvendinti gautų valstybės pagalbą. Keletas valstybės<br />
pagalbos schemų ir kitos išlaidos, kurios nėra valstybės pagalba, gali sudaryti programą,<br />
skirtą valstybės politikai įgyvendinti.<br />
Valstybės narės taip pat gali teikti pagalbą atskiriems ūkio subjektams pagal patvirtintus ir tik<br />
šiems ūkio subjektams taikomus teisės aktus. Tai yra individuali pagalba. Be to, individualia<br />
pagalba laikomi ir konkretūs atvejai, kai pagalba teikiama atskiriems ūkio subjektams pagal<br />
valstybės pagalbos schemas. Individuali pagalba – tai pagalba, teikiama vienam ar keliems<br />
įvardintiems ūkio subjektams.<br />
9. DE MINIMIS PAGALBA<br />
Teisinis pagrindas<br />
2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1998/2006 dėl EB sutarties 87 ir 88<br />
straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL 2006 L 379, p. 5) (toliau – Reglamentas Nr.<br />
1998/2006).<br />
Žemės ūkio produktų pirmine gamyba užsiimančioms įmonėms taikomas 2007 m. gruodžio<br />
20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1535/2007 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo<br />
de minimis pagalbai žemės ūkio produktų gamybos sektoriuje (OL 2007 L 337, p. 35) – žr.<br />
10.2.1. skyrių.<br />
Žuvininkyste užsiimančioms įmonėms taikomas 2007 m. liepos 24 d. Komisijos reglamentas<br />
(EB) Nr. 875/2007 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai<br />
žuvininkystės sektoriuje ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1860/2004 (OL 2007 L<br />
193, p. 6) – žr. 10.2.2. skyrių.<br />
Visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teikiančioms įmonėms taikomas 2012 m. balandžio<br />
25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 360/2012 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo<br />
107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai, skiriamai visuotinės ekonominės svarbos<br />
paslaugas teikiančioms įmonėms (OL 2012 L 114, p. 8) – žr. 14 skyrių.<br />
SVARBU:<br />
Pagal Reglamentą Nr. 1998/2006 teikiamai de minimis pagalbai netaikomas Sutarties 108<br />
straipsnio 3 dalyje nustatytas pranešimo reikalavimas, todėl ji gali būti teikiama be išankstinio<br />
Europos Komisijos pritarimo.<br />
Taikymo sritis<br />
Šio Reglamento nuostatos negali būti taikomos teikiant:<br />
- pagalbą žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose veikiančioms įmonėms, kurioms<br />
taikomas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000;<br />
- pagalbą įmonėms, užsiimančioms žemės ūkio produktų, išvardytų Sutarties I priede,<br />
pagrindine gamyba;<br />
- pagalbą įmonėms, užsiimančioms žemės ūkio produktų, išvardytų Sutarties I priede,<br />
perdirbimu ir prekyba, šiais atvejais:<br />
- kai pagalbos dydis nustatomas pagal iš pagrindinių gamintojų įsigytų arba atitinkamų<br />
įmonių rinkai pateiktų produktų kainą arba kiekį;
12<br />
- kai pagalba priklauso nuo to, ar bus laikinai arba visa skirta pagrindiniams gamintojams;<br />
- pagalbą su eksportu susijusiai veiklai trečiosiose šalyse arba valstybėse narėse, konkrečiai,<br />
pagalbą, tiesiogiai susijusią su eksportuojamais kiekiais, platinimo tinklo kūrimu bei<br />
veikla, arba kitoms einamosioms išlaidoms, susijusioms su eksporto veikla;<br />
- pagalbą, kuri priklauso nuo to, ar vartojamos vietinės ar importuotos prekės;<br />
- pagalbą anglies sektoriuje veikiančioms įmonėms, kaip apibrėžta Tarybos reglamente<br />
(EB) Nr. 1407/2002;<br />
- pagalbą krovininio kelių transporto priemonių įsigijimui, kai įmonė užsiima krovinių<br />
transportavimu keliais samdos pagrindais arba už atlygį;<br />
- pagalbą sunkumus patiriančioms įmonėms 1 .<br />
Kriterijai<br />
Bendra de minimis pagalbos, suteiktos vienai įmonei per trejus mokestinius metus (taikomi<br />
įmonės naudojami mokestiniai metai), suma neturi viršyti 200 000 eurų (arba 100 000 eurų<br />
įmonėms, vykdančioms veiklą kelių transporto sektoriuje).<br />
Ši riba taikoma nepriklausomai nuo pagalbos formos ar siekiamų tikslų ir nuo to, ar pagalba<br />
visa ar dalinai finansuojama Bendrijos ištekliais.<br />
Jeigu bendra pagalbos suma viršija nustatytą ribą, Reglamentas Nr. 1998/2006 negali būti<br />
taikomas net tai pagalbos daliai, kuri neviršija šios ribos.<br />
Jei pagalba teikiama kitokia nei subsidijos forma, būtina nustatyti subsidijos ekvivalentą.<br />
Jeigu pagalba yra išmokama dalimis, jos vertė yra diskontuojama suteikimo metu.<br />
De minimis reglamento nuostatos gali būti taikomos tik skaidriai pagalbai, t.y. tik tokiai,<br />
kurios subsidijos ekvivalentą galima tiksliai apskaičiuoti ex ante, neatliekant rizikos<br />
vertinimo:<br />
- jei pagalba teikiama paskolos forma, bendrasis subsidijos ekvivalentas turi būti<br />
skaičiuojamas remiantis pagalbos suteikimo metu vyravusiomis rinkos palūkanų<br />
normomis 2 ;<br />
- jei pagalba teikiama kapitalo injekcijos forma, visa valstybės injekcijos suma negali<br />
viršyti de minimis ribos;<br />
- jei pagalba teikiama rizikos kapitalo forma, pagal rizikos kapitalo schemą teikiamas<br />
kapitalas negali viršyti de minimis ribos kiekvienos įmonės atveju;<br />
- jei pagalba teikiama garantijos forma, garantuojama paskolos dalis negali viršyti 1,5<br />
milijono eurų (kelių transporto sektoriuje – 750 000 eurų) kiekvienos įmonės atveju, be to,<br />
garantija turi būti suteikta ne didesnei nei 80% paskolos daliai. Kitu atveju, jei norima<br />
teikti de minimis pagalbą garantijų forma, garantijų subsidijos ekvivalento skaičiavimo<br />
metodika turi būti iš anksto suderinta su Europos Komisija.<br />
Kumuliacija (sumavimas)<br />
200 000 eurų (kelių transporto sektoriuje – 100 000 eurų) riba taikoma visai de minimis<br />
pagalbai, suteiktai vienam pagalbos gavėjui per trejus mokestinius metus iš visų skirtingų<br />
pagalbos teikėjų.<br />
De minimis pagalbos gavimas neatima galimybės pagalbos gavėjui gauti kitą valstybės<br />
pagalbą, kuriai pritarta Europos Komisijos, tačiau de minimis pagalba negali būti kaupiama su<br />
1<br />
Žr. Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (OL<br />
2004 C 244, p. 2) 10 ir 11 punktus.<br />
2<br />
Nustatomos pagal Komisijos komunikato dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (OL<br />
2008 C 14, p. 6) reikalavimus.
13<br />
kita valstybės pagalba toms pačioms išlaidoms finansuoti, jeigu dėl to būtų viršytas<br />
konkrečiame bendrosios išimties reglamente arba Europos Komisijos sprendime nustatytas<br />
pagalbos intensyvumas.<br />
Monitoringas (stebėsena)<br />
2005 m. sausio 19 d. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu Nr. 35 „Dėl Suteiktos<br />
valstybės pagalbos registro įsteigimo, jo nuostatų patvirtinimo ir veiklos pradžios nustatymo“<br />
Lietuvoje buvo įsteigtas Suteiktos valstybės pagalbos registras, pradėjęs veikti 2005 m. spalio<br />
1 d.<br />
Pagalbos registravimo taisyklės patvirtintos 2005 m. rugsėjo 29 d. <strong>Konkurencijos</strong> tarybos<br />
nutarimu Nr. 1S-111 „Dėl Suteiktos valstybės pagalbos registravimo taisyklių patvirtinimo“<br />
(Žin., 2005, Nr. 118-4301; 2007, Nr. 77-3118).<br />
Pagalbos teikėjas, prieš konkrečiam ūkio subjektui suteikdamas de minimis pagalbą, šiame<br />
registre privalo patikrinti, ar dėl to nebus viršyta leistina de minimis pagalbos riba, taip pat per<br />
tris darbo dienas įvesti į šį registrą duomenis apie suteiktą de minimis pagalbą.
14<br />
10. <strong>VALSTYBĖS</strong> <strong>PAGALBOS</strong> RŪŠYS<br />
Išskiriama trijų rūšių valstybės pagalba:<br />
- horizontali;<br />
- sektorinė;<br />
- regioninė.<br />
10.1. HORIZONTALI <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBA<br />
Horizontali valstybės pagalba – tokia pagalba, kuri skirta tam tikro pobūdžio sunkumams,<br />
kurie gali kilti bet kokioje ūkio šakoje, pašalinti. Tai horizontalios priemonės, turinčios tam<br />
tikrą tikslą. Tokio pobūdžio pagalba sudaro svarią dalį visoje valstybės pagalboje. Tam<br />
tikruose ūkio sektoriuose be bendrų nuostatų galioja ypatingos valstybės pagalbos teikimo<br />
taisyklės.<br />
Yra dvi horizontalios valstybės pagalbos pagrindinės teikimo galimybės:<br />
1. laikantis 2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/2008, skelbiančio<br />
tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88<br />
straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas) (OL 2008 L 214, p. 3) (toliau<br />
– BBIR; žr. 10.1.1. skyrių) nuostatų. Tokiu atveju apie teikiamą valstybės pagalbą per<br />
20 darbo dienų nuo pagalbos schemos įsigaliojimo arba ad hoc pagalbos suteikimo<br />
būtina Europos Komisijai pateikti informacijos santrauką pagal šio reglamento III<br />
priede pateiktą formą, taip pat nedelsiant paskelbti internete pilną tokios pagalbos<br />
priemonės tekstą;<br />
2. laikantis atitinkamam tikslui pasiekti skirtų valstybės pagalbos priemones<br />
reglamentuojančių gairių, sistemų ar komunikatų nuostatų. Tokiu atveju prieš<br />
pradedant įgyvendinti atitinkamą priemonę apie ją turi būti pranešama Europos<br />
Komisijai pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalies nuostatas (užpildžius formas,<br />
patvirtintas 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 794/2004 arba jį<br />
keičiančiais reglamentais), ir gaunamas Europos Komisijos pritarimas.<br />
10.1.1. BENDRASIS BENDROSIOS IŠIMTIES REGLAMENTAS (BBIR) 3<br />
10.1.1.1. BENDROSIOS NUOSTATOS<br />
BBIR netaikomas:<br />
(a) pagalbai su eksportu susijusiai veiklai, t. y. pagalbai, tiesiogiai susijusiai su<br />
eksportuojamais kiekiais, platinimo tinklo kūrimu ir veikla, arba kitoms su eksporto veikla<br />
susijusioms einamosioms išlaidoms;<br />
(b) pagalbai, kuria remiamas vietinių prekių naudojimas vietoj importuojamų prekių;<br />
3 2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 800/2008, skelbiantis tam tikrų rūšių pagalbą<br />
suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas)<br />
(OL 2008 L 214, p. 3).
15<br />
(c) regioninės pagalbos schemoms, kurios yra skirtos konkretiems gamybos ir paslaugų srities<br />
ūkio sektoriams. Turizmo veiklai skirtos pagalbos schemos nelaikomos konkretiems<br />
sektoriams skirtomis schemomis;<br />
(d) ad hoc pagalbai (individualiai pagalbai), teikiamai didelėms įmonėms, išskyrus nustatytą<br />
BBIR 13 straipsnio 1 dalyje;<br />
(e) pagalbos schemoms, kuriose nėra aiškiai neuždraustas individualios pagalbos mokėjimas<br />
įmonei, kuriai išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti pagal Europos Komisijos<br />
sprendimą, kuriame pagalba skelbiama neteisėta ir nesuderinama su bendrąja rinka;<br />
(f) ad hoc pagalbai įmonei, kuriai išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti pagal Europos<br />
Komisijos sprendimą, kuriame pagalba skelbiama neteisėta ir nesuderinama su bendrąja rinka;<br />
(g) pagalbai sunkumų patiriančioms įmonėms 4 .<br />
BBIR taikomas pagalbai visuose ūkio sektoriuose, išskyrus:<br />
(a) pagalbą žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje vykdomai veiklai (kai taikomas Tarybos<br />
reglamentas (EB) Nr. 104/2000), išskyrus pagalbą mokymui, pagalbą rizikos kapitalo forma,<br />
pagalbą moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir naujovių diegimui, ir pagalbą palankių<br />
sąlygų neturintiems bei neįgaliems darbuotojams;<br />
(b) pagalbą pirminei žemės ūkio produktų gamybai, išskyrus pagalbą mokymui, pagalbą<br />
rizikos kapitalo forma, pagalbą moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, pagalbą<br />
aplinkos apsaugai ir pagalbą palankių sąlygų neturintiems bei neįgaliems darbuotojams (jei<br />
tokia pagalba negali būti teikiama vadovaujantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1857/2006);<br />
(c) pagalbą žemės ūkio produktų perdirbimui ir prekybai jais, jeigu pagalbos dydis<br />
nustatomas pagal tokių produktų (įsigytų iš pirminės produkcijos gamintojų arba atitinkamų<br />
įmonių pateiktų į rinką) kainą arba kiekį, arba jeigu pagalba priklauso nuo to, ar ji bus iš<br />
dalies arba visa skirta pirminės produkcijos gamintojams;<br />
(d) pagalbą anglių sektoriuje vykdomai veiklai, išskyrus pagalbą mokymui, pagalbą<br />
moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir naujovių diegimui, ir pagalbą aplinkos<br />
apsaugai;<br />
(e) regioninę pagalbą plieno sektoriuje vykdomai veiklai;<br />
(f) regioninę pagalbą laivų statybos sektoriuje vykdomai veiklai;<br />
(g) regioninę pagalbą sintetinių pluoštų sektoriuje vykdomai veiklai.<br />
Reglamente vartojamas mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) apibrėžimas pateikiamas šio<br />
reglamento I priede.<br />
Išimties taikymo sąlygos<br />
Pagalbos schemos, individuali pagal schemą teikiama pagalba ar ad hoc pagalba (individuali<br />
pagalba) turi atitikti visas BBIR I skyriaus ir atitinkamas II skyriaus nuostatas, taip pat turi<br />
būti pateikiama aiški nuoroda į šį reglamentą, nurodant jo pavadinimą ir paskelbimo Europos<br />
Sąjungos oficialiajame leidinyje numerį. Individualios pagal schemą teikiamos pagalbos ir ad<br />
hoc pagalbos priemonėse taip pat turi būti pateikiama aiški nuoroda į atitinkamas reglamento<br />
nuostatas jas įvardinant.<br />
Akte, kuriuo skiriama individuali pagalba, išskyrus pagalbą fiskalinių priemonių forma, turi<br />
būti daroma aiški nuoroda į taikomas BBIR II skyriaus nuostatas, nacionalinį teisės aktą,<br />
4 Žr. Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (OL<br />
2004 C 244, p. 2) 10 ir 11 punktus.
16<br />
užtikrinantį atitinkamų BBIR nuostatų laikymąsi, ir į interneto adresą, kuriame skelbiamas<br />
pilnas pagalbos priemonės tekstas.<br />
BBIR nustatyta išimtis taikoma tik skaidriai pagalbai. Pagalbos skaidrumą apibrėžia BBIR 5<br />
straipsnio nuostatos.<br />
Atskiro pranešimo ribų ir didžiausio pagalbos intensyvumo laikymasis turi būti užtikrinamas<br />
atsižvelgiant į remiamai veiklai ar projektui skiriamos valstybės paramos bendrą sumą,<br />
nepriklausomai nuo to, ar tokia parama finansuojama iš vietinių, regioninių, nacionalinių arba<br />
Bendrijos šaltinių.<br />
Pagalba, kuriai pagal šį reglamentą taikoma išimtis, nesumuojama su jokia kita pagalba, kuriai<br />
pagal šį reglamentą taikoma išimtis, de minimis pagalba arba su kitu Bendrijos finansavimu,<br />
susijusiu su tomis pačiomis finansuoti tinkamomis išlaidomis (kurios iš dalies arba visiškai<br />
sutampa), jei dėl tokio sumavimo būtų viršijamas tokiai pagalbai pagal šį reglamentą<br />
taikomas didžiausias pagalbos intensyvumas ar pagalbos suma. Specialios sumavimo sąlygos<br />
taikomos pagalbai neįgaliems darbuotojams pagal BBIR 41 ir 42 straipsnius (BBIR 7<br />
straipsnio 4 dalis), pagalbai rizikos kapitalo forma pagal BBIR 29 straipsnį (BBIR 7<br />
straipsnio 5 dalies a punktas) ir pagalbai naujoms naujoves diegiančioms įmonėms pagal<br />
BBIR 35 straipsnį (BBIR 7 straipsnio 5 dalies b punktas).<br />
Pagalba turi turėti skatinamąjį poveikį. Laikoma, kad pagalba MVĮ turi skatinamąjį poveikį,<br />
jei prieš pradėdamas vykdyti projektą ar veiklą gavėjas pateikia paraišką dėl pagalbos. Didelių<br />
įmonių atveju, be minėtos sąlygos, pagalbos teikėjas prieš suteikdamas atitinkamą<br />
individualią pagalbą privalo patikrinti, ar gavėjo parengtuose dokumentuose matyti, kad<br />
gavus pagalbą, iš esmės padidėja projekto/veiklos apimtis ir (arba) mastas, ir (arba) bendra<br />
projektui/veiklai gavėjo išleista suma, ir (arba) iš esmės paspartėja projekto (veiklos)<br />
užbaigimas, o jei teikiama BBIR 13 straipsnyje apibrėžta regioninė pagalba – be pagalbos<br />
investicinis projektas nebūtų buvęs įgyvendintas konkrečioje remiamoje teritorijoje.<br />
Fiskalinėms priemonėms netaikomas reikalavimas įrodyti skatinamąjį poveikį, jei tenkinamos<br />
BBIR 8 straipsnio 4 dalyje nustatytos sąlygos. Specialios skatinamojo poveikio pripažinimo<br />
sąlygos (BBIR 8 straipsnio 5 dalis) taikomos pagalbai papildomoms neįgalių darbuotojų<br />
įdarbinimo išlaidoms padengti pagal BBIR 42 straipsnį, pagalbai darbo užmokesčio<br />
subsidijomis palankių sąlygų neturintiems darbuotojams įdarbinti pagal BBIR 40 straipsnį,<br />
pagalbai darbo užmokesčio subsidijomis neįgaliems darbuotojams pagal BBIR 41 straipsnį,<br />
pagalbai aplinkos apsaugai mokesčių lengvatų forma pagal BBIR 25 straipsnį ir pagalbai<br />
rizikos kapitalo forma pagal BBIR 29 straipsnį.<br />
10.1.1.2. REGIONINĖ PAGALBA (PAGAL BBIR)<br />
SVARBU:<br />
Regioninė pagalba, nepažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalies nuostatų, gali būti teikiama<br />
ir vadovaujantis 2007-2013 m. Nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėmis (OL 2006<br />
C 54, p. 13) – žr. 10.3. skyrių.<br />
10.1.1.2.1. Regioninė investicinė pagalba ir pagalba užimtumui<br />
Išimtis dėl taikymo srities<br />
Šiai taikoma BBIR 1 straipsnio 5 dalyje numatyta išimtis, t.y. tokią pagalbą galima teikti ne<br />
tik schemų pagrindu ar kaip ad hoc pagalbą (individualią pagalbą) MVĮ, bet ir kaip ad hoc<br />
pagalbą didelėms įmonėms, jeigu tokia pagalba tik papildo skaidrios pagalbos regioninėms<br />
investicijoms ir pagalbos užimtumui schemų pagrindu teikiamą pagalbą, ad hoc dalis neviršija<br />
50 % visos investicijoms teikiamos pagalbos, ir ad hoc pagalba atitinka visas šio reglamento<br />
sąlygas.
17<br />
Regionai<br />
Pagal 2007-2013 m. regioninės pagalbos žemėlapį visa Lietuvos Respublikos teritorija<br />
priskiriama regionui, kuris yra remiamas pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punktą ir<br />
kurio BVP vienam gyventojui yra mažesnis už 45% ES-25 vidurkio.<br />
Didžiausias pagalbos intensyvumas (bendrasis subsidijos ekvivalentas) 5<br />
Mažos įmonės Vidutinės įmonės Didelės įmonės<br />
70% 60% 50%<br />
SVARBU. Didesnis pagalbos intensyvumas mažoms ir vidutinėms įmonėms negali būti<br />
taikomas, jei pagalba teikiama dideliems investiciniams projektams arba transporto sektoriui.<br />
Specialios sąlygos gali būti taikomos didžiausiam investicijų į žemės ūkio produktų<br />
perdirbimą ir prekybą pagalbos intensyvumui (žr. BBIR 13 straipsnio 9 dalį).<br />
Pagalbos intensyvumo apskaičiavimo būdai ir reikalavimai tinkamoms finansuoti<br />
išlaidoms:<br />
(a) investicijų materialinių arba nematerialinių tinkamų finansuoti išlaidų procentinė<br />
išraiška. Tokiu atveju gavėjo finansinis įnašas iš nuosavų išteklių arba iš išorės gautų<br />
lėšų, kurioms nesuteikiama jokia valstybės parama, turi sudaryti mažiausiai 25 %<br />
tinkamų finansuoti išlaidų. Įsigyjamas turtas turi būti naujas (ši sąlyga netaikoma<br />
įmonės perėmimo ir MVĮ atveju). Kiti reikalavimai investicijų pripažinimui<br />
tinkamomis finansuoti išlaidomis apibrėžti BBIR 12 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei 13<br />
straipsnio 7 dalyje.<br />
(b) investicinio projekto dėka tiesiogiai sukurtoje darbo vietoje įdarbinto asmens dvejų<br />
metų darbo užmokesčiui skirtų išlaidų procentinė išraiška. Darbo vietos turi būti<br />
tiesiogiai sukuriamos pasinaudojus investiciniu projektu ir privalo atitikti BBIR 12<br />
straipsnio 3 dalies reikalavimus;<br />
(c) jei pagalba neviršija palankiausios sumos, gautos remiantis bet kuriuo skaičiavimo<br />
būdu, pagalbos intensyvumas gali būti apskaičiuojamas derinant šiuos du būdus.<br />
Reikalavimai investicijoms<br />
Investicijos turi būti išlaikomos pagalbą gaunančiame regione ne mažiau kaip penkerius<br />
metus (MVĮ atveju – trejus metus) nuo tada, kai buvo užbaigtos visos investicijos. Tai<br />
neužkerta kelio atnaujinti dėl sparčios technologijų raidos pasenusių gamybos priemonių ar<br />
įrangos, jei tik atitinkamame regione ekonominė veikla išlaikoma minimalų laikotarpį.<br />
Skatinamojo poveikio įrodymas<br />
Regioninei investicinei pagalbai taikoma speciali sąlyga dėl skatinamojo poveikio įrodymo<br />
(BBIR 8 straipsnio 3 dalies e punktas).<br />
Reikalavimai dideliems investiciniams projektams<br />
Kai pagal galiojančią pagalbos dideliems investiciniams projektams (tinkamos finansuoti<br />
išlaidos yra bent 50 milijonų EUR) schemą teikiama individuali regioninė pagalba, apie kurią<br />
5 Atsižvelgiant į tai, kad visa Lietuvos Respublikos teritorija laikoma Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkto<br />
regionu.
18<br />
nereikia atskirai pranešti, per 20 darbo dienų nuo tos dienos, kai kompetentinga institucija<br />
suteikia pagalbą, Europos Komisijai turi būti pateikiama BBIR II priede nustatyta<br />
sutrumpintos informacijos forma.<br />
Tuo atveju, jei bendra pagalbos suma iš visų šaltinių viršija 37 500 000 EUR, apie dideliems<br />
investiciniams projektams suteiktą regioninę pagalbą, turi būti atskirai pranešama Europos<br />
Komisijai pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalies nuostatas.
Reikalavimai pagalbos gavėjui<br />
Pagalbą gali gauti tik naujos mažos įmonės.<br />
19<br />
10.1.1.2.2. Pagalba naujoms mažoms įmonėms<br />
Didžiausia pagalbos suma, kuriai taikoma išimtis<br />
2 milijonai EUR 6 . Metinė didžiausia suma įmonei negali viršyti 33% šios sumos.<br />
Didžiausias pagalbos intensyvumas 7<br />
40% tinkamų finansuoti išlaidų, patirtų per pirmuosius trejus metus nuo įmonės įsteigimo, ir<br />
30% per kitus dvejus metus.<br />
Tinkamos finansuoti išlaidos<br />
Tinkamos finansuoti yra išlaidos, apibrėžtos BBIR 14 straipsnio 5 dalyje.<br />
10.1.1.3. INVESTICINĖ PAGALBA IR PAGALBA UŽIMTUMUI MVĮ<br />
Didžiausias pagalbos intensyvumas (bendrasis subsidijos ekvivalentas)<br />
Mažos įmonės Vidutinės įmonės<br />
20% 10%<br />
SVARBU. Specialios sąlygos gali būti taikomos didžiausiam investicijų į žemės ūkio<br />
produktų perdirbimą ir prekybą pagalbos intensyvumui (žr. BBIR 15 straipsnio 4 dalį).<br />
Tinkamos finansuoti išlaidos:<br />
(a) investicijų į materialųjį ir nematerialųjį turtą išlaidos. Reikalavimai investicijų<br />
pripažinimui tinkamomis finansuoti išlaidomis apibrėžti BBIR 12 straipsnio 1 ir 2 dalyse<br />
arba<br />
(b) dvejų metų išlaidos asmens, įdarbinto įgyvendinus investicinį projektą tiesiogiai sukurtoje<br />
darbo vietoje, darbo užmokesčiui. Sukurta darbo vieta privalo atitikti BBIR 12 straipsnio 3<br />
dalies reikalavimus.<br />
Didžiausia pagalbos suma, kuriai taikoma išimtis<br />
7,5 milijono EUR vienos įmonės vienam investiciniam projektui.<br />
10.1.1.4. PAGALBA MOTERŲ ĮSTEIGTOMS NAUJOMS MAŽOMS ĮMONĖMS<br />
Reikalavimai pagalbos gavėjui<br />
Pagalbą gali gauti tik moterų įsteigtos ir vadovaujamos naujos mažos įmonės. Įmonėms,<br />
kurias kontroliuoja per ankstesnius 12 mėnesių užsidariusių įmonių akcininkai ir kurios vykdo<br />
veiklą toje pačioje atitinkamoje rinkoje arba gretimose rinkose, pagalba negali būti skiriama.<br />
6<br />
Atsižvelgiant į tai, kad visa Lietuvos Respublikos teritorija laikoma Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkto<br />
regionu.<br />
7<br />
Atsižvelgiant į tai, kad visa Lietuvos Respublikos teritorija laikoma Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkto<br />
regionu, kurio BVP vienam gyventojui yra mažesnis kaip 60% ES-25 vidurkio.
Didžiausia pagalbos suma, kuriai taikoma išimtis<br />
1 milijonas EUR. Metinė didžiausia suma įmonei negali viršyti 33% šios sumos.<br />
20<br />
Didžiausias pagalbos intensyvumas<br />
15% tinkamų finansuoti išlaidų, patirtų per pirmuosius penkerius metus nuo įmonės įsteigimo.<br />
Tinkamos finansuoti išlaidos<br />
Tinkamos finansuoti yra išlaidos, apibrėžtos BBIR 16 straipsnio 5 dalyje.<br />
10.1.1.5. PAGALBA APLINKOS APSAUGAI (PAGAL BBIR)<br />
SVARBU:<br />
Pagalba aplinkos apsaugai, nepažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalies nuostatų, gali būti<br />
teikiama ir vadovaujantis Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairėmis (OL 2008<br />
C 82, p. 1) – žr. 10.1.3. skyrių.<br />
Bendrijos standarto apibrėžimas pateikiamas BBIR 17 straipsnio 3 dalyje.<br />
10.1.1.5.1. Investicinė pagalba, leidžianti įmonėms taikyti griežtesnius aplinkos apsaugos<br />
standartus nei Bendrijos nustatytieji arba gerinti aplinkos apsaugą, jeigu Bendrijos standartų<br />
nėra<br />
Didžiausias pagalbos intensyvumas (bendrasis subsidijos ekvivalentas)<br />
Mažos įmonės Vidutinės įmonės Didelės įmonės<br />
55% 45% 35%<br />
Pagalbos teikimo apribojimai<br />
Pagalba negali būti teikiama, jeigu atlikus patobulinimus įmonė pasiektų jau priimtuose,<br />
tačiau dar neįsigaliojusiuose Bendrijos standartuose nustatytą aplinkosaugos lygmenį.<br />
Pagalba negali būti teikiama investicijoms, susijusioms su kitų įmonių atliekų tvarkymu.<br />
Reikalavimai tinkamų finansuoti išlaidų nustatymui<br />
Reikalavimai apibrėžti BBIR 18 straipsnio 5-8 dalyse, taip pat 12 straipsnyje.<br />
Didžiausia pagalbos suma, kuriai taikoma išimtis<br />
7,5 milijono EUR vienos įmonės vienam investiciniam projektui.<br />
10.1.1.5.2.Pagalba naujoms transporto priemonėms, kurios atitinka griežtesnius standartus<br />
nei Bendrijos nustatytieji arba kuriomis gerinama aplinkos apsauga, jeigu Bendrijos<br />
standartų nėra, įsigyti<br />
Didžiausias pagalbos intensyvumas (bendrasis subsidijos ekvivalentas)<br />
Mažos įmonės Vidutinės įmonės Didelės įmonės<br />
55% 45% 35%<br />
Pagalbos teikimo apribojimai
21<br />
Pagalba naujoms kelių, geležinkelių, vidaus vandenų ir jūrų transporto priemonėms,<br />
atitinkančioms priimtus Bendrijos standartus, gali būti teikiama, jeigu toks įsigijimas vyksta<br />
dar neįsigaliojus šiems standartams, o jiems įsigaliojus jie nebus atgaline data taikomi jau<br />
įgytoms transporto priemonėms.<br />
Pagalba naudojamoms transporto priemonėms modernizuoti siekiant aplinkos apsaugos tikslų<br />
gali būti teikiama, jeigu šios transporto priemonės pagerinamos taip, kad atitiktų aplinkos<br />
apsaugos standartus, kurie nebuvo įsigalioję, kai šios transporto priemonės buvo pradėtos<br />
naudoti, arba jeigu transporto priemonėms netaikomi jokie aplinkos apsaugos standartai.<br />
Reikalavimai tinkamų finansuoti išlaidų nustatymui<br />
Reikalavimai apibrėžti BBIR 19 straipsnio 6 dalyje, taip pat 12 straipsnyje.<br />
Didžiausia pagalbos suma, kuriai taikoma išimtis<br />
7,5 milijono EUR vienos įmonės vienam investiciniam projektui.<br />
10.1.1.5.3. Pagalba MVĮ iš anksto prisitaikyti prie būsimų Bendrijos standartų<br />
Mažos įmonės Vidutinės įmonės<br />
15%,<br />
jei investicijos baigiamos likus >3 metams iki<br />
privalomos standartų perkėlimo ar<br />
įsigaliojimo datos<br />
10%,<br />
jei investicijos baigiamos likus 1-3 metams<br />
iki privalomos standartų perkėlimo ar<br />
įsigaliojimo datos<br />
10%,<br />
investicijos baigiamos likus >3 metams iki<br />
privalomos standartų perkėlimo ar<br />
įsigaliojimo datos<br />
-<br />
Reikalavimai tinkamų finansuoti išlaidų nustatymui<br />
Reikalavimai apibrėžti BBIR 20 straipsnio 4 dalyje, taip pat 12 straipsnyje.<br />
Didžiausia pagalbos suma, kuriai taikoma išimtis<br />
7,5 milijono EUR vienos įmonės vienam investiciniam projektui.<br />
10.1.1.5.4. Pagalba investicijoms į energijos taupymo priemones<br />
Didžiausias pagalbos intensyvumas (bendrasis subsidijos ekvivalentas)<br />
Kai laikomasi BBIR 21 straipsnio 3 dalies reikalavimų tinkamų finansuoti išlaidų nustatymui:<br />
Mažos įmonės Vidutinės įmonės Didelės įmonės<br />
80% 70% 60%<br />
Kai laikomasi BBIR 21 straipsnio 5 dalies reikalavimų tinkamų finansuoti išlaidų nustatymui:<br />
Mažos įmonės Vidutinės įmonės Didelės įmonės<br />
40% 30% 20%<br />
Investicinei pagalbai taip pat taikomos BBIR 12 straipsnio nuostatos.<br />
Didžiausia pagalbos suma, kuriai taikoma išimtis<br />
7,5 milijono EUR vienos įmonės vienam investiciniam projektui.
22<br />
10.1.1.5.5. Pagalba investicijoms į labai veiksmingą bendrą šilumos ir energijos gamybą<br />
(kogeneraciją)<br />
Didžiausias pagalbos intensyvumas (bendrasis subsidijos ekvivalentas)<br />
Mažos įmonės Vidutinės įmonės Didelės įmonės<br />
65% 55% 45%<br />
Reikalavimai investicijoms<br />
Naujas bendros šilumos ir energijos gamybos vienetas turi leisti sutaupyti pirminės energijos<br />
lyginant su atskira produkcija, apibrėžta Direktyvoje 2004/8/EB ir Komisijos sprendime<br />
2007/74/EB. Esamo bendros šilumos ir energijos gamybos vieneto patobulinimas arba esamo<br />
energijos gamybos vieneto pertvarkymas į bendros šilumos ir energijos gamybos vienetą turi<br />
užtikrinti, kad, lyginant su pradine padėtimi, bus sutaupoma pirminės energijos.<br />
Reikalavimai tinkamų finansuoti išlaidų nustatymui<br />
Reikalavimai apibrėžti BBIR 22 straipsnio 3 dalyje, taip pat 12 straipsnyje.<br />
Didžiausia pagalbos suma, kuriai taikoma išimtis<br />
7,5 milijono EUR vienos įmonės vienam investiciniam projektui.<br />
10.1.1.5.6. Investicinė pagalba energijos iš atsinaujinančių energijos šaltinių gamybai<br />
skatinti<br />
Didžiausias pagalbos intensyvumas (bendrasis subsidijos ekvivalentas)<br />
Mažos įmonės Vidutinės įmonės Didelės įmonės<br />
65% 55% 45%<br />
Pagalbos teikimo apribojimai<br />
Pagalba biokuro gamybai gali būti teikiama tik jeigu remiamos investicijos naudojamos<br />
tvaraus biokuro gamybai.<br />
Reikalavimai tinkamų finansuoti išlaidų nustatymui<br />
Reikalavimai apibrėžti BBIR 23 straipsnio 3 dalyje, taip pat 12 straipsnyje.<br />
Didžiausia pagalbos suma, kuriai taikoma išimtis<br />
7,5 milijono EUR vienos įmonės vienam investiciniam projektui.<br />
10.1.1.5.7. Pagalba aplinkos apsaugos tyrimams atlikti<br />
Didžiausias pagalbos intensyvumas (bendrasis subsidijos ekvivalentas)<br />
Mažos įmonės Vidutinės įmonės Didelės įmonės<br />
70% 60% 50%<br />
Reikalavimai tyrimams<br />
Tyrimai turi būti tiesiogiai susiję su investicijomis siekiant laikytis standartų 18 straipsnyje<br />
nustatytomis sąlygomis, sutaupyti energijos 21 straipsnyje nustatytomis sąlygomis, gaminti<br />
atsinaujinančią energiją 23 straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
Tinkamos finansuoti išlaidos<br />
Tinkamos finansuoti yra tyrimo išlaidos.<br />
23<br />
10.1.1.5.8. Pagalba aplinkos apsaugos mokesčių lengvatų forma<br />
Teikiant šios rūšies pagalbą turi būti laikomasi 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvos<br />
2003/96/EB, pakeičiančios Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių<br />
struktūrą (OL 2003 L 283, p. 51), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva<br />
2004/75/EB (OL 2004 L 157, p. 100), nuostatų.<br />
Pagalbos gavėjo, kuriam taikoma lengvata, mokamas mokestis negali būti mažesnis už<br />
Bendrijos mažiausią mokesčių lygį pagal Direktyvą.<br />
Mokesčių lengvatos gali būti teikiamos ne ilgiau kaip dešimt metų.<br />
Skatinamojo poveikio įrodymas<br />
Preziumuojama, kad šios rūšies pagalba atitinka BBIR 8 straipsnio 2-4 dalyse nustatytus<br />
reikalavimus dėl skatinamojo poveikio įrodymo (BBIR 8 straipsnio 5 dalies trečioji<br />
pastraipa).<br />
10.1.1.6. MVĮ TEIKIAMA PAGALBA KONSULTAVIMUI IR DALYVAVIMUI MUGĖSE<br />
Didžiausias pagalbos intensyvumas (bendrasis subsidijos ekvivalentas)<br />
50% tinkamų finansuoti išlaidų.<br />
Tinkamos finansuoti išlaidos<br />
Konsultavimui: išlaidos konsultavimo paslaugoms, kurias teikia išorės konsultantai.<br />
Paslaugos negali būti nuolatinės ar periodinės, arba būti susijusios su įprastomis įmonės<br />
veiklos išlaidomis (einamosios konsultavimosi mokesčių klausimais paslaugos, įprastos<br />
teisinės paslaugos ar reklama).<br />
Dalyvavimui mugėse: nuomos, stendo sukūrimo ir eksploatavimo išlaidos pirmąkart įmonei<br />
dalyvaujant konkrečioje mugėje ar parodoje.<br />
Didžiausia pagalbos suma, kuriai taikoma išimtis<br />
2 milijonai EUR vienos įmonės vienam projektui.<br />
10.1.1.7. PAGALBA MVĮ RIZIKOS KAPITALO FORMA (PAGAL BBIR)<br />
SVARBU:<br />
Pagalba MVĮ rizikos kapitalo forma, nepažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalies nuostatų,<br />
gali būti teikiama ir vadovaujantis Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo<br />
investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti (OL 2007 C 194, p. 2).<br />
Pagalbos forma<br />
Dalyvavimas pelno siekiančiuose komerciniu pagrindu valdomuose investiciniuose fonduose,<br />
laikantis BBIR 29 straipsnio 7 ir 8 dalių nuostatų.<br />
Didžiausias finansavimo dydis<br />
Investicinio fondo skiriamo finansavimo dalis negali viršyti 1,5 milijono EUR vienai tikslinei<br />
įmonei per dvylikos mėnesių laikotarpį.
24<br />
Finansavimo reikalavimai 8<br />
Finansavimas turi būti teikiamas tik pradinio kapitalo, veiklos pradžios kapitalo ir (arba)<br />
plėtros kapitalo finansavimu. Ne mažesnę kaip 70% investuojamo į tikslines įmones biudžeto<br />
dalį turi sudaryti akcinis kapitalas arba iš dalies akcinis kapitalas. Mažiausiai 30% investicinio<br />
fondo skiriamo finansavimo turi sudaryti finansavimas iš privataus akcinio kapitalo.<br />
Pagalbos sumavimui taikomi specialūs reikalavimai:<br />
(1) jei tikslinė įmonė gavo šios rūšies pagalbą ir per pirmuosius 3 metus po pirmos<br />
rizikos kapitalo investicijos kreipiasi dėl kitos pagalbos, kuriai taikomas BBIR, atitinkamos<br />
pagalbos ribos arba didžiausios tinkamos finansuoti sumos bus sumažintos 20 % 9 . Toks<br />
sumažinimas negali viršyti bendros gauto rizikos kapitalo sumos. Be to, toks sumažinimas<br />
netaikomas pagalbai moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai bei inovacijoms, kuriai<br />
taikoma išimtis pagal BBIR 31–37 straipsnius.<br />
(2) šios rūšies pagalbai netaikomas draudimas sumuoti su pagalba naujoms naujoves<br />
diegiančioms įmonėms per pirmuosius 3 metus po pastarosios suteikimo.<br />
Skatinamojo poveikio įrodymas<br />
Preziumuojama, kad šios rūšies pagalba atitinka BBIR 8 straipsnio 2 dalyje nustatytą<br />
reikalavimą dėl skatinamojo poveikio įrodymo (BBIR 8 straipsnio 5 dalies ketvirtoji<br />
pastraipa).<br />
10.1.1.8. PAGALBA MOKSLINIAMS TYRIMAMS IR TECHNOLOGIJŲ PLĖTRAI BEI<br />
NAUJOVIŲ DIEGIMUI (PAGAL BBIR)<br />
SVARBU:<br />
Pagalba moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir naujovių diegimui, nepažeidžiant<br />
Sutarties 108 straipsnio 3 dalies nuostatų, gali būti teikiama ir vadovaujantis Bendrijos<br />
valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistema<br />
(OL 2006 C 323, p. 1) – žr. 10.1.2. skyrių.<br />
10.1.1.8.1. Pagalba mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektams<br />
Didžiausias pagalbos intensyvumas (bendrasis subsidijos ekvivalentas) kiekvienam<br />
pagalbos gavėjui<br />
Mažos įmonės<br />
Vidutinės<br />
įmonės<br />
Didelės įmonės<br />
Priemoka 10<br />
Fundamentiniai<br />
tyrimai<br />
100%<br />
100%<br />
100%<br />
Pramoniniai<br />
tyrimai<br />
70%<br />
60%<br />
50%<br />
+15%, bet tik iki<br />
80% intensyvumo<br />
8 Atsižvelgiant į tai, kad pagal 2007-2013 m. regioninės pagalbos žemėlapį visa Lietuvos Respublikos teritorija<br />
priskiriama regionui, kuris yra remiamas pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punktą.<br />
9 Žr. ankstesnę išnašą.<br />
10 Gali būti taikoma, jeigu įvykdomos BBIR 31 straipsnio 4 dalies b punkto i, ii arba iii papunkčio sąlygos.
Bandomoji<br />
taikomoji veikla<br />
45%<br />
25<br />
35%<br />
25%<br />
Tinkamos finansuoti išlaidos<br />
Tinkamos finansuoti yra išlaidos, apibrėžtos BBIR 31 straipsnio 5 dalyje.<br />
Specialios žemės ūkio sektoriui taikomos sąlygos<br />
Sąlygos apibrėžtos BBIR 34 straipsnyje.<br />
+15%<br />
Reikalavimas dėl atskiro informavimo<br />
Kai pagal galiojančią schemą teikiama individuali pagalba mokslinių tyrimų ir technologijų<br />
plėtros projektams viršija 3 milijonus EUR, per 20 darbo dienų nuo tos dienos, kai<br />
kompetentinga institucija suteikia pagalbą, Europos Komisijai turi būti pateikiama BBIR II<br />
priede nustatyta sutrumpintos informacijos forma.<br />
Didžiausia pagalbos suma, kuriai taikoma išimtis 11 :<br />
- 20 milijonų EUR vienos įmonės vienam projektui, kai projektą sudaro daugiausia<br />
fundamentiniai tyrimai;<br />
- 10 milijonų EUR vienos įmonės vienam projektui, kai projektą sudaro daugiausia<br />
pramoniniai tyrimai;<br />
- 7,5 milijonų EUR vienos įmonės vienam projektui visais kitais atvejais.<br />
10.1.1.8.2. Pagalba techninių galimybių studijoms<br />
Didžiausias pagalbos intensyvumas (bendrasis subsidijos ekvivalentas)<br />
Mažos ir vidutinės įmonės Didelės įmonės<br />
Studijos, rengiantis pramoniniams<br />
tyrimams<br />
75%<br />
65%<br />
Studijos, rengiantis bandomajai<br />
taikomajai veiklai<br />
Tinkamos finansuoti išlaidos<br />
Tinkamos finansuoti yra išlaidos studijoms.<br />
Didžiausia pagalbos suma, kuriai taikoma išimtis 12 :<br />
- 20 milijonų EUR vienos įmonės vienai galimybių studijai, kai projektą sudaro<br />
daugiausia fundamentiniai tyrimai;<br />
- 10 milijonų EUR vienos įmonės vienai galimybių studijai, kai projektą sudaro<br />
daugiausia pramoniniai tyrimai;<br />
- 7,5 milijonų EUR vienos įmonės vienam projektui visais kitais atvejais.<br />
11 EUREKA projektų atveju taikomos dvigubai didesnės sumos.<br />
12 EUREKA projektų atveju taikomos dvigubai didesnės sumos.<br />
50%<br />
40%
26<br />
10.1.1.8.3. Pagalba su MVĮ pramoninės nuosavybės teisėmis susijusioms išlaidoms padengti<br />
Didžiausias pagalbos intensyvumas (bendrasis subsidijos ekvivalentas)<br />
Negali viršyti intensyvumo, nurodyto 10.1.1.7.1. skyriuje, ir priklauso nuo tyrimų, kuriuos<br />
vykdant buvo įgytos atitinkamos pramoninės nuosavybės teisės.<br />
Tinkamos finansuoti išlaidos<br />
Tinkamos finansuoti yra išlaidos, susijusios su patentų ir kitų pramoninės nuosavybės teisių<br />
gavimu ir patvirtinimu, apibrėžtos BBIR 33 straipsnio 3 dalyje.<br />
Didžiausia pagalbos suma, kuriai taikoma išimtis<br />
5 milijonai EUR vienos įmonės vienam projektui.<br />
10.1.1.8.4. Pagalba naujoves diegiančioms naujoms įmonėms<br />
Reikalavimai pagalbos gavėjui<br />
Pagalbą gali gauti tik mažos įmonės, iki pagalbos suteikimo veikusios trumpiau kaip 6 metus.<br />
Pagalbos gavėjo išlaidos moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai turi sudaryti bent 15 %<br />
jo bendrų veiklos išlaidų bent vienais iš trejų metų iki pagalbos suteikimo (naujos, finansinės<br />
istorijos neturinčios įmonės atveju remiamasi dabartinio mokestinio laikotarpio auditu,<br />
patvirtintu išorės auditoriaus).<br />
Šios rūšies pagalba gali būti teikiama tik vieną kartą per tą laikotarpį, kurį įmonė laikoma<br />
naujoves diegiančioms naujoms įmonėms.<br />
Didžiausias pagalbos dydis<br />
Pagalba negali viršyti 1,5 milijono EUR 13 .<br />
Specialus apribojimas dėl pagalbos sumavimo<br />
Šios rūšies pagalba per pirmuosius trejus metus nuo pagalbos skyrimo negali būti sumuojama<br />
su jokia kita pagalba, kuriai taikoma išimtis pagal šį reglamentą, išskyrus sumavimą su<br />
pagalba, kuriai taikoma išimtis pagal 29 straipsnį, ir su pagalba, kuriai taikoma išimtis pagal<br />
31–37 straipsnius.<br />
10.1.1.8.5. Pagalba naujovių diegimo konsultacinėms ir paramos paslaugoms<br />
Reikalavimai pagalbos gavėjui<br />
Pagalbą gali gauti tik mažos įmonės.<br />
Pagalbos gavėjas privalo panaudoti pagalbą paslaugoms pirkti už rinkos kainą (jeigu<br />
paslaugas teikia ne pelno įmonė – už kainą, atitinkančią visas jos sąnaudas ir pagrįstą maržą).<br />
Reikalavimai paslaugos teikėjui<br />
13 Atsižvelgiant į tai, kad pagal 2007-2013 m. regioninės pagalbos žemėlapį visa Lietuvos Respublikos teritorija<br />
priskiriama regionui, kuris yra remiamas pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punktą.
27<br />
Paslaugos teikėjas privalo turėti nacionalinį arba Europos sertifikatą, priešingu atveju<br />
pagalbos intensyvumas negali viršyti 75 % tinkamų finansuoti išlaidų.<br />
Didžiausias pagalbos dydis<br />
Pagalba negali viršyti 200 000 EUR vienam gavėjui per bet kurį trejų metų laikotarpį.<br />
Tinkamos finansuoti išlaidos<br />
Tinkamos finansuoti yra išlaidos, apibrėžtos BBIR 36 straipsnio 6 dalyje.
28<br />
10.1.1.8.6. Pagalba įdarbinant kviestinius aukštos kvalifikacijos darbuotojus<br />
Reikalavimai kviestiniams darbuotojams<br />
Darbuotojai turi būti deleguoti į MVĮ iš mokslinių tyrimų organizacijos arba didelės įmonės,<br />
įdarbinami ne vietoj kitų darbuotojų, o naujai sukurtoje darbo vietoje, turėti ne mažiau kaip<br />
dvejų metų darbo juos deleguojančioje organizacijoje arba įmonėje patirtį, ir įmonėje, į kurią<br />
yra deleguoti, vykdyti mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir naujovių diegimo veiklą.<br />
Didžiausias pagalbos intensyvumas<br />
Pagalbos intensyvumas negali viršyti 50% tinkamų finansuoti išlaidų per ne ilgesnį kaip 3<br />
metų laikotarpį, skaičiuojant vienai įmonei ir vienam kviestiniam darbuotojui.<br />
Tinkamos finansuoti išlaidos<br />
Tinkamos finansuoti yra išlaidos, susijusios su aukštos kvalifikacijos darbuotojų<br />
komandiravimu ir įdarbinimu, įskaitant naudojimosi įdarbinimo tarnybos paslaugomis išlaidas<br />
bei deleguotųjų darbuotojų mobilumo išmoką. Negali būti finansuojamos konsultavimo<br />
išlaidos, apibrėžtos BBIR 26 straipsnyje.<br />
10.1.1.9. PAGALBA MOKYMUI<br />
Didžiausias pagalbos intensyvumas (bendrasis subsidijos ekvivalentas) 14<br />
Mažos įmonės Vidutinės įmonės Didelės įmonės<br />
Bendrasis mokymas 80% 70% 60%<br />
Specialusis mokymas 45% 35% 25%<br />
Jei mokomi neįgalūs ar palankių sąlygų neturintys darbuotojai:<br />
Mažos įmonės Vidutinės įmonės Didelės įmonės<br />
Bendrasis mokymas 80% 80% 70%<br />
Specialusis mokymas 55% 45% 35%<br />
Jei pagalbos projektas apima ir specialiojo, ir bendrojo mokymo elementus, kurie negali būti<br />
atskirti nustatant pagalbos intensyvumą, ir tais atvejais, kai neįmanoma nustatyti, ar pagalbos<br />
projektas yra skirtas specialiajam ar bendrajam mokymui, taikomas specialiajam mokymui<br />
nustatytas intensyvumas.<br />
Tinkamos finansuoti išlaidos<br />
Tinkamos finansuoti yra išlaidos, apibrėžtos BBIR 39 straipsnio 4 dalyje.<br />
Didžiausia pagalbos suma, kuriai taikoma išimtis<br />
2 milijonai EUR vienam mokymo projektui.<br />
14 Mokymui jūrų transporto sektoriuje taikomos specialios sąlygos dėl didžiausio pagalbos intensyvumo (BBIR<br />
39 straipsnio 2 dalies paskutinioji pastraipa.
29<br />
10.1.1.10. PAGALBA PALANKIŲ SĄLYGŲ NETURINTIEMS IR NEĮGALIEMS<br />
DARBUOTOJAMS<br />
10.1.1.10.1. Pagalba darbo užmokesčio subsidijomis palankių sąlygų neturintiems<br />
darbuotojams įdarbinti<br />
Didžiausias pagalbos intensyvumas (bendrasis subsidijos ekvivalentas)<br />
70% tinkamų finansuoti išlaidų.<br />
Tinkamos finansuoti išlaidos<br />
Tinkamos finansuoti yra išlaidos darbo užmokesčiui ne ilgesnį kaip 12 mėnesių po įdarbinimo<br />
laikotarpį (arba 24 mėnesių, jeigu įdarbinamas labai nepalankias sąlygas turintis darbuotojas).<br />
Papildomi pagalbos teikimo reikalavimai nustatyti BBIR 40 straipsnio 4 ir 5 dalyse.<br />
Didžiausia pagalbos suma, kuriai taikoma išimtis<br />
5 milijonai EUR vienai įmonei per metus.<br />
Skatinamojo poveikio įrodymas<br />
Preziumuojama, kad šios rūšies pagalba atitinka BBIR 8 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytus<br />
reikalavimus dėl skatinamojo poveikio įrodymo, jei gavus pagalbą padidėja grynasis įdarbintų<br />
palankių sąlygų neturinčių darbuotojų skaičius (BBIR 8 straipsnio 5 dalies antroji pastraipa).<br />
10.1.1.10.2. Pagalba darbo užmokesčio subsidijomis neįgaliems darbuotojams įdarbinti<br />
Didžiausias pagalbos intensyvumas (bendrasis subsidijos ekvivalentas)<br />
75% tinkamų finansuoti išlaidų.<br />
Tinkamos finansuoti išlaidos<br />
Tinkamos finansuoti yra išlaidos darbo užmokesčiui bet kokį laikotarpį, kurį neįgalus<br />
darbuotojas dirba.<br />
Papildomi pagalbos teikimo reikalavimai nustatyti BBIR 41 straipsnio 4 ir 5 dalyse.<br />
Didžiausia pagalbos suma, kuriai taikoma išimtis<br />
10 milijonų EUR vienai įmonei per metus.<br />
Skatinamojo poveikio įrodymas<br />
Preziumuojama, kad šios rūšies pagalba atitinka BBIR 8 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytus<br />
reikalavimus dėl skatinamojo poveikio įrodymo, jei gavus pagalbą padidėja grynasis įdarbintų<br />
neįgalių darbuotojų skaičius (BBIR 8 straipsnio 5 dalies antroji pastraipa).<br />
Speciali nuostata dėl pagalbos sumavimo<br />
Sumuojant šios rūšies pagalbą su kita pagalba, kuriai pagal taikoma išimtis pagal BBIR ir kuri<br />
yra susijusi su tomis pačiomis tinkamomis finansuoti išlaidomis, gali būti viršijama didžiausia<br />
pagal šį reglamentą taikoma riba, su sąlyga, kad dėl tokio sumavimo pagalbos intensyvumas<br />
neviršys 100% atitinkamų išlaidų per laikotarpį, kurį neįgalūs darbuotojai yra įdarbinti.
30<br />
10.1.1.10.3. Pagalba papildomoms neįgaliųjų darbuotojų įdarbinimo išlaidoms padengti<br />
Didžiausias pagalbos intensyvumas (bendrasis subsidijos ekvivalentas)<br />
100% tinkamų finansuoti išlaidų.<br />
Tinkamos finansuoti išlaidos<br />
Tinkamos finansuoti yra išlaidos, apibrėžtos BBIR 42 straipsnio 3 dalyje.<br />
Didžiausia pagalbos suma, kuriai taikoma išimtis<br />
10 milijonų EUR vienai įmonei per metus.<br />
Skatinamojo poveikio įrodymas<br />
Preziumuojama, kad šios rūšies pagalba atitinka BBIR 8 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytus<br />
reikalavimus dėl skatinamojo poveikio įrodymo, jei tenkinamos BBIR 42 straipsnio 3 dalyje<br />
nustatytos sąlygos (BBIR 8 straipsnio 5 dalies pirmoji pastraipa).<br />
Speciali nuostata dėl pagalbos sumavimo<br />
Sumuojant šios rūšies pagalbą su kita pagalba, kuriai pagal taikoma išimtis pagal BBIR ir kuri<br />
yra susijusi su tomis pačiomis tinkamomis finansuoti išlaidomis, gali būti viršijama didžiausia<br />
pagal šį reglamentą taikoma riba, su sąlyga, kad dėl tokio sumavimo pagalbos intensyvumas<br />
neviršys 100% atitinkamų išlaidų per laikotarpį, kurį neįgalūs darbuotojai yra įdarbinti.
31<br />
10.1.2. PAGALBA MOKSLINIAMS TYRIMAMS, TAIKOMAJAI VEIKLAI IR<br />
NAUJOVIŲ DIEGIMUI<br />
Teisinis pagrindas<br />
Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui<br />
sistema (OL 2006 C 323, p. 1) (toliau – Gairės). Taip pat žr. 10.1.1. skyrių.<br />
SVARBU:<br />
Teikti valstybės pagalbą vadovaujantis Gairių nuostatomis galima tik pateikus pranešimą<br />
Europos Komisijai pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalies nuostatas, ir gavus Europos<br />
Komisijos pritarimą.<br />
Taikymo sritis<br />
Gairės taikomos mokslinių tyrimų, taikomosios veiklos ir naujovių diegimo (toliau – TTN)<br />
finansavimo priemonėms 15 . Netaikoma paramai finansinių sunkumų turinčių įmonių<br />
vykdomiems TTN projektams.<br />
Paramos TTN santykis su valstybės pagalbos sąvoka<br />
Paramos skyrimas mokslinių tyrimų organizacijoms:<br />
1. valstybės parama ne ūkinei veiklai vykdyti nėra laikoma valstybės pagalba pagal<br />
Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje išdėstytus kriterijus. Europos Komisijos nuomone,<br />
mokslinių tyrimų organizacijų pagrindinė veikla (ypač švietimas, nepriklausomų<br />
mokslinių tyrimų vykdymas ir jų rezultatų sklaida), taip pat technologijų perdavimo<br />
veikla (jei ji yra vidinio pobūdžio 16 ir visos už ją gautos pajamos reinvestuojamos į<br />
pagrindinę organizacijos veiklą) nepriskirtina ūkinei veiklai. Jei tokia organizacija<br />
vykdo tiek ūkinę, tiek neūkinio pobūdžio veiklą, neūkinės veiklos finansavimas<br />
viešosiomis lėšomis nelaikomas valstybės pagalba, jeigu šios dvi veiklos sritys gali<br />
būti aiškiai atskirtos ir joms skiriamą finansavimą galima aiškiai atskirti;<br />
2. jeigu mokslinių tyrimų organizacija ar bet koks kitas pelno nesiekiantis naujovių<br />
diegimo tarpininkas (pvz., technologijų centrai, inkubatoriai, prekybos rūmai) vykdo<br />
ūkinę veiklą (pvz., nuomoja infrastruktūrą, teikia paslaugas verslo įmonėms, vykdo<br />
mokslinius tyrimus pagal sutartį), tokios veiklos finansavimas valstybės lėšomis<br />
paprastai bus pripažįstamas valstybės pagalba. Tačiau jeigu galima įrodyti, kad visas<br />
valstybės finansavimas yra perduodamas galutiniam gavėjui (nuomininkui,<br />
užsakovui), tuomet tarpininkas nėra laikomas valstybės pagalbos gavėju. Galutiniams<br />
gavėjams taikomos įprastinės valstybės pagalbos taisyklės.<br />
Netiesioginė valstybės pagalba įmonėms per valstybės finansuojamas mokslinių tyrimų<br />
organizacijas:<br />
15 Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1107/70 numato specialias taisykles teikiant valstybės pagalbą moksliniams<br />
tyrimams ir taikomajai veiklai geležinkelių, kelių ir vidaus vandenų transporto sektoriuose.<br />
16 Kai žinių valdymą vykdo tokios organizacijos padalinys arba pavaldi įmonė, arba pati organizacija kartu su<br />
kitomis organizacijomis.
32<br />
1. kai mokslinių tyrimų organizacija vykdo tyrimus įmonės užsakymu, paprastai nebus<br />
laikoma, jog įmonė gavo valstybės pagalbą, jeigu mokslinių tyrimų organizacija<br />
paslaugas teiks už rinkos kainą arba, jei rinkos kaina neegzistuoja – už kainą, kurią<br />
sudaro visos sąnaudos ir pagrįsta pelno marža;<br />
2. kai mokslinių tyrimų organizacijos bendradarbiauja su įmonėmis, netiesioginė<br />
valstybės pagalba dėl palankių bendradarbiavimo sąlygų įmonei nėra teikiama, jeigu<br />
tenkinama viena iš šių sąlygų:<br />
(1) įmonė padengia visas projekto sąnaudas,<br />
(2) rezultatai, kuriems netaikomos intelektinės nuosavybės teisės, gali būti plačiai<br />
skleidžiami, o visos intelektinės nuosavybės teisės į TTN rezultatus, susijusius su<br />
valstybės mokslinių tyrimų organizacijos veikla, yra suteikiamos šiai organizacijai,<br />
(3) mokslinių tyrimų organizacija gauna projekte dalyvaujančios įmonės<br />
kompensaciją, lygią intelektinės nuosavybės teisių, susijusių su organizacijos veikla<br />
įgyvendinant projektą ir perduodamų įmonei, rinkos kainai.<br />
Tam tikroms valstybės pagalbos priemonėms taikomos specialios sąlygos:<br />
1. Pagalba mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos projektams (žr. toliau).<br />
2. Pagalba techninių galimybių studijoms. Rengiantis pramoniniams tyrimams, pagalbos<br />
šioms studijoms intensyvumas negali viršyti 65% (MVĮ atveju – 75%), rengiantis bandomajai<br />
taikomajai veiklai – 40% (MVĮ atveju – 50%).<br />
3. Pagalba, skirta padengti MVĮ sąnaudas pramoninės nuosavybės teisėms. Reikalavimus<br />
atitinka sąnaudos, patirtos iki teisės suteikimo pirmojoje teismų jurisdikcijoje, vertimo ir kitos<br />
sąnaudos kitose teismų jurisdikcijose, bei sąnaudos, patirtos ginant teisės galiojimą oficialaus<br />
paraiškos nagrinėjimo ir galimų nepritarimo procedūrų metu.<br />
4. Pagalba naujoms naujoves diegiančioms įmonėms. Pagalbos suteikimo metu nuo įmonės<br />
įsisteigimo privalo būti praėję ne daugiau kaip 6 metai, tai turi būti naujoves diegianti maža<br />
įmonė 17 , o pagalba negali viršyti 1,5 milijono eurų (Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punkto<br />
regione). Tokios rūšies pagalba gali būti suteikiama tik vieną kartą, be to, po jos suteikimo<br />
kitokią pagalbą, nei pagalba TTN (pagal šias Gaires arba Reglamentą Nr. 364/2004) ar rizikos<br />
kapitalui, įmonė gali gauti ne anksčiau kaip po 3 metų.<br />
5. Pagalba procesų ir organizavimo naujovių diegimui teikiant paslaugas. Maksimalus<br />
intensyvumas yra 15 % (vidutinėms įmonėms – 25 %, mažoms įmonėms – 35 %). Didžiosios<br />
įmonės tokią pagalbą gali gauti tik tuo atveju, jeigu bendradarbiauja su MVĮ remiamos<br />
veiklos srityje, ir MVĮ prisiima ne mažiau kaip 30% visų reikalavimus atitinkančių sąnaudų.<br />
Įprastiniams arba periodiniams gaminių, gamybos linijų, gamybos procesų, esamų paslaugų ir<br />
kitų operacijų pakeitimams, net jei jie yra susiję su patobulinimais, valstybės pagalba negali<br />
būti skiriama. Tinkamos dengti išlaidos yra tokios pačios, kaip mokslinių tyrimų ir<br />
taikomosios veiklos projektų atveju, išskyrus organizavimo naujovių diegimą – čia pagalba<br />
gali būti teikiama tik išlaidoms informacijos ir komunikacijų technologijų prietaisams ir<br />
įrangai). 18<br />
6. Pagalba konsultacinėms ir naujovių diegimo paramos paslaugoms. Pagalba gali būti<br />
skiriama tik MVĮ, neviršijant 200 000 eurų sumos vienam pagalbos gavėjui per 3 metų<br />
mokestinį laikotarpį. Paslaugos teikėjas privalo turėti nacionalinį arba Europos sertifikatą<br />
(priešingu atveju pagalbos intensyvumas negali viršyti 75% reikalavimus atitinkančių<br />
17 Naujoves diegiančios įmonės kriterijai apibrėžti Gairių 5.4 skyriuje.<br />
18 Kitos šios rūšies pagalbai taikomos sąlygos išdėstytos Gairių 5.5 skyriuje.
33<br />
sąnaudų), o paslaugos turi būti perkamos už rinkos kainą (jeigu paslaugas teikia ne pelno<br />
įmonė – už kainą, atitinkančią visas jos sąnaudas ir pagrįstą pelno maržą).<br />
7. Pagalba įdarbinant kviestinius aukštos kvalifikacijos darbuotojus. Pagalba teikiama MVĮ<br />
įdarbinant aukštos kvalifikacijos darbuotojus iš mokslinių tyrimų organizacijų arba didelių<br />
įmonių. Maksimalus pagalbos intensyvumas sudaro 50% reikalavimus atitinkančių sąnaudų<br />
ne daugiau kaip 3 metams vienai įmonei ir vienam kviestiniam darbuotojui.<br />
8. Pagalba naujoves diegiančioms grupėms. Pagalba gali būti skirta tokių grupių<br />
investicijoms (mokymų ir tyrimų centro patalpoms, atviros prieigos mokslinių tyrimų<br />
infrastruktūrai (laboratorijoms, bandymų patalpoms), plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai),<br />
neviršijant 50% intensyvumo (regionui, kurio BVP vienam gyventojui neviršija 45% ES-25<br />
vidurkio); vidutinėms įmonėms šis intensyvumas turi neviršyti 60%, mažoms įmonėms –<br />
70%. Be to, grupei vadovaujančiam juridiniam asmeniui, siekiant skatinti tokias grupes,<br />
galima skirti pagalbą veiklai. Jeigu pagalba veiklai yra mažėjanti, ji gali būti skiriama ne<br />
ilgesniam nei 5 metų laikotarpiui; pirmaisiais metais jos intensyvumas gali būti 100%, bet iki<br />
penktųjų metų pabaigos ji tiesiniu būdu turi būti sumažinta iki nulio. Jeigu pagalba nėra<br />
proporcingai mažinama, jos laikotarpis apribojamas iki penkerių metų, o intensyvumas turi<br />
sudaryti ne daugiau kaip 50 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų (išlaidų personalui ir<br />
administracinių išlaidų, tiesiogiai susijusių su grupės rinkodara ieškant naujų dalyvių, grupės<br />
viešosios infrastruktūros valdymu, mokymo programų, seminarų ir konferencijų<br />
organizavimu).<br />
Pagalba mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos projektams:<br />
- fundamentiniai tyrimai<br />
Bandomoji arba teorinė veikla, vykdoma pirmiausia siekiant gauti naujų žinių, nenumatant<br />
tokių žinių praktinio taikymo;<br />
- pramoniniai tyrimai<br />
Suplanuoti moksliniai tyrimai arba kritiniai tyrimai, kuriais siekiama įgyti naujų žinių, kurias<br />
galima būtų panaudoti kuriant naujus produktus, procesus ar paslaugas, ar žymiai<br />
patobulinant esamus produktus, procesus arba paslaugas;<br />
- bandomoji taikomoji veikla<br />
Turimų mokslinių, technologinių, verslo ir kitų atitinkamų žinių ir įgūdžių įsigijimas,<br />
sujungimas, formavimas ir naudojimas siekiant sukurti naujų, pakeistų arba patobulintų<br />
produktų, procesų arba paslaugų planus, susitarimus arba dizainus.<br />
Didžiausias pagalbos intensyvumas<br />
Maža Vidutinė Didelė<br />
įmonė įmonė įmonė<br />
Fundamentiniai tyrimai 100% 100% 100%<br />
Pramoniniai tyrimai 70% 60% 50%<br />
Pramoniniai tyrimai, kuriuos vykdant:<br />
80% 75% 65%<br />
- bendradarbiauja įmonės (didelės įmonės<br />
bendradarbiauja tarptautiniu lygiu arba bent su viena<br />
MVĮ)<br />
arba<br />
- įmonė bendradarbiauja su mokslinių tyrimų<br />
organizacija<br />
arba<br />
- skelbiami rezultatai<br />
Bandomoji taikomoji veikla 45% 35% 25%<br />
Bandomoji taikomoji veikla, kurią vykdant:<br />
60% 50% 40%<br />
- bendradarbiauja įmonės (didelės įmonės
34<br />
bendradarbiauja tarptautiniu lygiu arba bent su viena<br />
MVĮ)<br />
arba<br />
- įmonė bendradarbiauja su mokslinių tyrimų<br />
organizacija<br />
Tinkamos finansuoti išlaidos:<br />
1) išlaidos personalui, dirbančiam pagal tyrimų projektą;<br />
2) išlaidos prietaisams ir įrangai, kurie naudojami projektui per jo vykdymo laikotarpį;<br />
3) išlaidos pastatams ir žemei, kurie naudojami projektui per jo vykdymo laikotarpį;<br />
4) išlaidos sutartiniams tyrimams, techninėms žinioms ir patentams, perkamiems arba<br />
įsigyjamiems pagal licenciją iš išorės šaltinių už rinkos kainą, pagal nesusijusių šalių<br />
sudarytą komercinį sandorį ir be slapto susitarimo elementų, taip pat konsultavimo ir<br />
lygiaverčių paslaugų, naudojamų tik mokslinių tyrimų veiklai, sąnaudos;<br />
5) papildomos pridėtinės išlaidos, tiesiogiai susijusios su mokslinių tyrimų projektu;<br />
6) kitos veiklos sąnaudos, įskaitant sąnaudas medžiagoms, atsargoms ir panašiems<br />
produktams, tiesiogiai susijusios su mokslinių tyrimų veikla.<br />
Skatinamasis poveikis ir pagalbos būtinumas<br />
Valstybės pagalba privalo turėti skatinamąjį poveikį. Europos Komisija mano, jog tokio<br />
poveikio nebus, jei TTN veikla pradėta prieš pateikiant valstybės pagalbos prašymą<br />
nacionalinei institucijai. Jei prašymas pateikiamas iš anksto, Europos Komisija:<br />
- automatiškai pripažįsta skatinamąjį poveikį, kai pagalba teikiama laikantis Gairių 5<br />
skyriuje numatytų sąlygų projektui ar galimybių studijai (pagalbos gavėjas turi būti MVĮ,<br />
o vienam projektui kiekvienai MVĮ skiriama valstybės pagalba mažesnė nei 7,5 milijono<br />
eurų), MVĮ sąnaudoms pramoninės nuosavybės teisėms padengti, naujoms naujoves<br />
diegiančioms įmonėms, konsultacinėms ir naujovių diegimo paramos paslaugoms,<br />
kviestinių aukštos kvalifikacijos darbuotojų įdarbinimui;<br />
arba (visais kitais atvejais)<br />
- reikalauja, kad tokį poveikį įrodytų pranešimą teikianti valstybė narė. Europos Komisija<br />
įvertina tokio poveikio buvimą vadovaudamasi Gairių 6 skyriaus nuostatomis, atlikdama<br />
papildomą nagrinėjimą.<br />
Detalesnis Europos Komisijos vertinimas<br />
Europos Komisija atlieka detalesnį projektų vertinimą šiais atvejais:<br />
kai teikiamas individualus pranešimas pagal bendrosios išimties reglamentų<br />
nuostatas;<br />
pagalbos projektams 19 ir galimybių studijoms atveju – kai pagalbos suma (vienai<br />
įmonei ir vienam projektui/galimybių studijai) viršija:<br />
- 20 milijonų eurų, kai projekte dominuoja fundamentiniai tyrimai;<br />
- 10 milijonų eurų, kai projekte dominuoja pramoniniai tyrimai;<br />
- 7,5 milijono eurų visais kitais atvejais.<br />
procesų ir organizavimo naujovių diegimo teikiant paslaugas atveju – kai pagalbos<br />
suma (vienai įmonei ir vienam projektui) viršija 5 milijonus eurų;<br />
19 EUREKA projektams taikoma dvigubai didesnė riba.
35<br />
naujovių diegimo grupių atveju – kai pagalbos suma vienai grupei viršija 5 milijonus<br />
eurų.<br />
Šio vertinimo metodologija yra išsamiai išdėstyta Gairių 7.2 – 7.5 skyriuose.<br />
Kaupimas<br />
Jei pagalbos TTN atveju tinkamos dengti išlaidos visiškai arba iš dalies atitinka pagalbos<br />
skyrimo kitiems tikslams reikalavimus, bendrai finansuojamai daliai bus nustatyta<br />
palankiausia pagal taikomas taisykles galima viršutinė riba. Ši išlyga netaikoma pagalbai,<br />
suteiktai pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į MVĮ<br />
skatinti (OL 2006 C 194, p. 2).<br />
Pagalba TTN nesumuojama su de minimis pagalba, skiriama toms pačioms reikalavimus<br />
atitinkančioms sąnaudoms siekiant išvengti maksimalaus pagalbos intensyvumo.<br />
Specialios taisyklės žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriams<br />
Skiriant pagalbą produktams, išvardytiems Sutarties I priede, Europos Komisija leis taikyti iki<br />
100 % pagalbos intensyvumą, jei laikomasi šių keturių sąlygų:<br />
– veikla turi atitikti susijusio konkretaus sektoriaus arba subsektoriaus bendrą interesą,<br />
– informacija apie mokslinius tyrimus ir apie jų tikslą turi būti skelbiama internete prieš<br />
pradedant tyrimus. Būtina paminėti apytikrę rezultatų gavimo datą ir vietą internete, kur jie<br />
bus paskelbti, kartu nurodant, kad rezultatus bus galima sužinoti nemokamai,<br />
– mokslinių tyrimų rezultatai internete turi būti skelbiami mažiausiai 5 metus. Ši informacija<br />
internete turi būti paskelbta ne vėliau, nei informacija, kuri gali būti pateikta bet kurios<br />
konkrečios organizacijos nariams,<br />
– pagalba turi būti tiesiogiai skiriama mokslinių tyrimų įstaigai arba organizacijai, be to,<br />
negali būti tiesiogiai skiriama su tyrimais nesusijusi pagalba žemės ūkio produktų gamybos,<br />
perdirbimo arba prekybos įmonei, ar tokių produktų gamintojams kainų rėmimui.<br />
10.1.3. <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBA APLINKOS APSAUGAI<br />
Teisinis pagrindas<br />
Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairės (OL 2008 C 82, p. 1) (toliau – Gairės).<br />
Taip pat žr. 10.1.1. skyrių.<br />
SVARBU:<br />
Teikti valstybės pagalbą vadovaujantis Gairių nuostatomis galima tik pateikus pranešimą<br />
Europos Komisijai pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalies nuostatas, ir gavus Europos<br />
Komisijos pritarimą.<br />
Taikymo sritis<br />
Gairės taikomos pagalbai, skirtai aplinkos apsaugai visuose sektoriuose, išskyrus tuos atvejus,<br />
kai konkrečius sektorius reglamentuojančios taisyklės nustato kitaip.<br />
Gairės netaikomos:<br />
- aplinkai palankių gaminių, mašinų arba transporto priemonių projektavimui ir gamybai,<br />
siekiant, kad jie naudotų mažiau gamtinių išteklių, taip pat priemonėms, įgyvendinamoms<br />
gamyklose arba kituose gamybos vienetuose siekiant pagerinti saugą arba higieną;<br />
- Sutarties I priede išvardintų žemės ūkio produktų pirminei gamybai (tik priemonėms,<br />
kurioms taikomos Bendrijos 2007-2013 m. valstybės pagalbos žemės ūkio ir miškų<br />
sektoriuose gairės);
36<br />
- aplinkos apsaugos finansavimo priemonėms, susijusioms su oro, kelių, geležinkelių,<br />
vidaus vandenų ir jūrų transporto infrastruktūromis;<br />
- valstybės pagalbai moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui<br />
aplinkos apsaugos srityje (taikoma Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams,<br />
taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistema);<br />
- valstybės pagalbai mokymui aplinkosaugos srityje (taikomas 2008 m. rugpjūčio 6 d.<br />
Komisijos reglamentas (EB) Nr. 800/2008, skelbiantis tam tikrų rūšių pagalbą suderinama<br />
su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties<br />
reglamentas) (OL 2008 L 214, p. 3));<br />
- valstybės pagalbai konsultavimo paslaugoms aplinkos apsaugos srityje, teikiamai mažoms<br />
ir vidutinėms įmonėms (taikomas 2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr.<br />
800/2008, skelbiantis tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant<br />
Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas) (OL 2008 L<br />
214, p. 3));<br />
- per didelėms sąnaudoms (angl. stranded costs);<br />
- valstybės pagalbai investicijoms į infrastruktūrą, susijusią su centralizuotu šildymu (jeigu<br />
netaikomos Gairių 3.1.5 skirsnio nuostatos dėl pagalbos energijos taupymui), kaip jis<br />
apibrėžiamas Gairių 70 punkto 12 papunktyje;<br />
- valstybės pagalbai aplinkos apsaugos mokesčių sumažinimo forma, kai taikoma įmonėms,<br />
dalyvaujančioms prekybos leidimais schemoje.<br />
Gairių reglamentuojamos valstybės pagalbos priemonės<br />
- Pagalba įmonėms, taikančioms griežtesnius standartus nei Bendrijos nustatytieji arba<br />
gerinančioms aplinkos apsaugą, jeigu Bendrijos standartų nėra:<br />
- didžiausias pagalbos intensyvumas (skaičiuojant nuo reikalavimus atitinkančių<br />
išlaidų (apibrėžtų Gairių 80 – 84 punktuose)):<br />
Mažos įmonės Vidutinės įmonės Didelės įmonės<br />
70%<br />
80%, jei diegiamos<br />
ekologiškos naujovės<br />
100%, jei pagalba teikiama<br />
konkurso būdu<br />
60%<br />
70%, jei diegiamos<br />
ekologiškos naujovės<br />
100%, jei pagalba teikiama<br />
konkurso būdu<br />
50%<br />
60%, jei diegiamos<br />
ekologiškos naujovės<br />
100%, jei pagalba teikiama<br />
konkurso būdu<br />
Šios sąlygos taikomos ir Pagalbai naujoms transporto priemonėms, kurioms taikomi<br />
griežtesni standartai nei Bendrijos nustatytieji arba kuriomis gerinama aplinkos apsauga,<br />
jeigu Bendrijos standartų nėra, įsigyti.<br />
- Pagalba išankstiniam būsimų Bendrijos standartų taikymui:<br />
- investicijos turi būti atliekamos ir baigiamos likus bent vieneriems metams iki<br />
standarto įsigaliojimo;<br />
- didžiausias pagalbos intensyvumas (skaičiuojant nuo reikalavimus atitinkančių<br />
išlaidų (apibrėžtų Gairių 89 – 90 punktuose)):<br />
Mažos įmonės Vidutinės įmonės Didelės įmonės<br />
Jei iki standartų<br />
įsigaliojimo liko:<br />
- daugiau nei 3 metai 25%<br />
20%<br />
15%<br />
- 1-3 metai<br />
20%<br />
- Pagalba aplinkos apsaugos tyrimams atlikti:<br />
15%<br />
10%
37<br />
- tyrimai turi būti tiesiogiai susiję su investicijomis, skirtomis siekti standartų<br />
Gairių 3.1.1 skirsnyje nustatytomis sąlygomis, taupyti energiją Gairių 3.1.5<br />
skirsnyje nustatytomis sąlygomis ar gaminti atsinaujinančią energiją Gairių 3.1.6<br />
skirsnyje nustatytomis sąlygomis;<br />
- didžiausias pagalbos intensyvumas (skaičiuojant nuo tyrimo išlaidų):<br />
Mažos įmonės Vidutinės įmonės Didelės įmonės<br />
70% 60% 50%<br />
- Pagalba energijos taupymui:<br />
- didžiausias investicinės pagalbos intensyvumas (skaičiuojant nuo<br />
reikalavimus atitinkančių išlaidų (apibrėžtų Gairių 98 punkte));<br />
Mažos įmonės Vidutinės įmonės Didelės įmonės<br />
80%<br />
100%, jei pagalba teikiama<br />
konkurso būdu<br />
70%<br />
100%, jei pagalba teikiama<br />
konkurso būdu<br />
60%<br />
100%, jei pagalba teikiama<br />
konkurso būdu<br />
- didžiausias pagalbos veiklai intensyvumas pirmaisiais metais negali viršyti<br />
100% grynųjų papildomų dėl investicijų atsiradusių gamybos sąnaudų ir iki<br />
penktųjų metų pabaigos pagal tiesinį modelį jis turi sumažėti iki nulio. Jeigu<br />
pagalba laipsniškai nemažinama, jos intensyvumas turi būti ne didesnis nei<br />
50%. Pagalba veiklai negali būti teikiama ilgiau kaip 5 metus.<br />
- Pagalba atsinaujinantiems energijos šaltiniams:<br />
- pagalba gali būti teikiama, jeigu nėra privalomo Bendrijos standarto, kuriuo<br />
įmonėms būtų nustatytas įpareigojimas, kad atsinaujinančių šaltinių energija<br />
sudarytų tam tikrą visos energijos dalį. Biokuro gamybai skirta investicinė pagalba ir<br />
(arba) pagalba veiklai leidžiama tik gaminant tvarų biokurą;<br />
- didžiausias investicinės pagalbos intensyvumas (skaičiuojant nuo reikalavimus<br />
atitinkančių išlaidų (apibrėžtų Gairių 105-106 punktuose)):<br />
Mažos įmonės Vidutinės įmonės Didelės įmonės<br />
80%<br />
100%, jei pagalba teikiama<br />
konkurso būdu<br />
70%<br />
100%, jei pagalba teikiama<br />
konkurso būdu<br />
60%<br />
100%, jei pagalba teikiama<br />
konkurso būdu<br />
- pagalba veiklai gali būti teikiama, jeigu ji skirta energijos gamybos iš<br />
atsinaujinančių energijos šaltinių sąnaudų ir tokios rūšies energijos rinkos kainos<br />
skirtumui padengti. Pagaminta energija gali būti parduodama rinkoje, arba ją gali<br />
naudoti pati įmonė. Pagalbos teikimo variantai apibrėžti Gairių 109-111 punktuose.<br />
- Pagalba bendrai šilumos ir elektros energijos gamybai:<br />
- pagalba gali būti teikiama, jei bendros šilumos ir elektros energijos gamybos<br />
vienete vykdoma Gairių 70 punkto 11 papunktyje apibrėžta labai veiksminga bendra<br />
šilumos ir elektros energijos gamyba, ir suteikus pagalbą bus sutaupyta pirminės<br />
energijos;<br />
- didžiausias investicinės pagalbos intensyvumas (skaičiuojant nuo reikalavimus<br />
atitinkančių išlaidų (apibrėžtų Gairių 117-118 punktuose)):<br />
Mažos įmonės Vidutinės įmonės Didelės įmonės<br />
80%<br />
100%, jei pagalba teikiama<br />
konkurso būdu<br />
70%<br />
100%, jei pagalba teikiama<br />
konkurso būdu<br />
60%<br />
100%, jei pagalba teikiama<br />
konkurso būdu<br />
- pagalba veiklai gali būti teikiama, jeigu ji atitinka pagalbos veiklai sąlygas,<br />
taikomas atsinaujinančių energijos šaltinių atveju.
38<br />
- Pagalba veiksmingu energijos naudojimu pagrįstam centralizuotam šildymui (naudojant<br />
tradicinius energijos šaltinius):<br />
- centralizuoto šildymo įrenginiai, kuriems teikiama pagalba, turi atitikti Gairių 70<br />
punkto 13 papunktyje pateiktą veiksmingu energijos naudojimu pagrįsto<br />
centralizuoto šildymo apibrėžtį, ir dėl bendro šilumos (taip pat elektros energijos<br />
bendros šilumos ir elektros energijos gamybos atveju) gamybos proceso ir šilumos<br />
paskirstymo bus sutaupyta pirminės energijos, arba investicijos yra skirtos atliekų<br />
šilumai naudoti ir skirstyti užtikrinant centralizuotą šildymą;<br />
- didžiausias investicinės pagalbos intensyvumas (skaičiuojant nuo reikalavimus<br />
atitinkančių išlaidų (apibrėžtų Gairių 124-125 punktuose)):<br />
Mažos įmonės Vidutinės įmonės Didelės įmonės<br />
70%<br />
100%, jei pagalba teikiama<br />
konkurso būdu<br />
60%<br />
100%, jei pagalba teikiama<br />
konkurso būdu<br />
50%<br />
100%, jei pagalba teikiama<br />
konkurso būdu<br />
- Pagalba atliekų tvarkymui:<br />
- pagalba teikiama investicijoms, susijusioms su kitų įmonių atliekų tvarkymu,<br />
įskaitant pakartotinio atliekų naudojimo, perdirbimo ir panaudojimo veiklą. Toks<br />
tvarkymas turi atitikti hierarchinę atliekų tvarkymo principų klasifikaciją, taip pat<br />
turi būti tenkinamos visos Gairių 127 punkte nustatytos sąlygos;<br />
- didžiausias investicinės pagalbos intensyvumas (skaičiuojant nuo reikalavimus<br />
atitinkančių išlaidų (apibrėžtų Gairių 130-131 punktuose)):<br />
Mažos įmonės Vidutinės įmonės Didelės įmonės<br />
70% 60% 50%<br />
- Pagalba užterštoms teritorijoms atkurti:<br />
- pagalba gali būti teikiama įmonėms, šalinančioms dirvožemio arba paviršinio ar<br />
gruntinio vandens kokybei padarytą žalą, tačiau tik tuo atveju, kai teršėjas<br />
nenustatytas arba jo negalima priversti padengti išlaidas;<br />
- pagalbos intensyvumas negali viršyti 100% reikalavimus atitinkančių išlaidų,<br />
apibrėžtų Gairių 134 punkte.<br />
- Pagalba įmonių perkėlimui:<br />
- vieta turi būti keičiama aplinkos apsaugos arba prevencijos tikslais remiantis<br />
kompetentingos valdžios institucijos administraciniu arba teismo sprendimu, arba<br />
įmonės ir kompetentingos valdžios institucijos susitarimu, be to, įmonė privalo<br />
laikytis pačių griežčiausių regione, į kurį ji perkeliama, taikomų aplinkos apsaugos<br />
standartų;<br />
- pagalbą gali gauti miesto teritorijoje arba specialioje saugomoje teritorijoje<br />
(1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir<br />
laukinės faunos bei floros apsaugos) įsikūrusios įmonės, teisėtai besiverčiančios<br />
veikla (t. y. besilaikančios visų teisinių reikalavimų, įskaitant aplinkos apsaugos<br />
normas), dėl kurių labai teršiama aplinka, arba įmonės ar įrenginiai, kuriems<br />
taikoma Seveso II direktyva;<br />
- didžiausias pagalbos intensyvumas (skaičiuojant nuo reikalavimus atitinkančių<br />
išlaidų (apibrėžtų Gairių 138 punkte)):<br />
Mažos įmonės Vidutinės įmonės Didelės įmonės<br />
70% 60% 50%<br />
- Pagalba taikant prekybos leidimais schemas:<br />
- reikalavimai tokios pagalbos teikimui apibrėžti Gairių 140-141 punktuose.
39<br />
- Pagalba mažinant aplinkos apsaugos mokesčius arba nuo jų atleidžiant:<br />
- suderintų mokesčių (visų pirma remiantis Direktyva 2003/96/EB) mažinimas<br />
arba atleidimas nuo jų turi atitikti taikomuose Bendrijos teisės aktuose nustatytas<br />
ribas bei sąlygas; tokiu atveju pagalba 10 metų laikoma suderinama su bendrąja<br />
rinka, su sąlyga, kad pagalbos gavėjai moka bent Bendrijos mažiausią mokesčių<br />
lygį, nustatytą taikomoje Direktyvoje;<br />
- kitų mokesčių atveju pagalba 10 metų laikoma suderinama su bendrąja rinka,<br />
jeigu tenkinamos Gairių 155-159 punktų sąlygos.<br />
Skatinamasis poveikis ir pagalbos būtinumas<br />
Valstybės pagalba privalo turėti skatinamąjį poveikį. Europos Komisija mano, jog tokio<br />
poveikio nebus, jei projektas pradėtas įgyvendinti prieš pateikiant valstybės pagalbos prašymą<br />
nacionalinei institucijai. Jei prašymas pateikiamas iš anksto, Europos Komisija:<br />
- automatiškai pripažįsta skatinamąjį poveikį, kai pagalba MVĮ (išskyrus Gairių 5.1<br />
skirsnyje nurodytus atvejus);<br />
arba (visais kitais atvejais)<br />
- reikalauja, kad tokį poveikį įrodytų pranešimą teikianti valstybė narė. Europos Komisija<br />
įvertina tokio poveikio buvimą vadovaudamasi Gairių 5.2.1.3 skirsnio nuostatomis, atlikdama<br />
išsamų vertinimą.<br />
Išsamus Europos Komisijos vertinimas<br />
Europos Komisija atlieka išsamų projektų vertinimą 5.1. skirsnyje nurodytais atvejais.<br />
Šio vertinimo metodologija yra išsamiai išdėstyta Gairių 5.2 skirsnyje.<br />
Kaupimas<br />
Jei pagalbos aplinkos apsaugai atveju reikalavimus atitinkančios išlaidos visiškai arba iš<br />
dalies atitinka pagalbos skyrimo kitiems tikslams reikalavimus, bendrai finansuojamai daliai<br />
bus nustatyta palankiausia pagal taikomas taisykles galima viršutinė riba.<br />
Pagalba aplinkos apsaugai nesumuojama su kita valstybės pagalba, kitomis Bendrijos<br />
finansavimo priemonėmis ar de minimis pagalba toms pačioms reikalavimus atitinkančioms<br />
išlaidoms, jei dėl to būtų viršijamas didžiausias Gairėse nustatytas pagalbos intensyvumas.<br />
10.1.4. <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBA SANAVIMUI IR RESTRUKTŪRIZAVIMUI<br />
Teisinis pagrindas<br />
Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir<br />
restruktūrizuoti (toliau - gairės) (OL 2004 C 244, p. 2).<br />
SVARBU:<br />
Teikti valstybės pagalbą vadovaujantis Gairių nuostatomis galima tik pateikus pranešimą<br />
Europos Komisijai pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalies nuostatas, ir gavus Europos<br />
Komisijos pritarimą.<br />
Taikymo sritis<br />
Šios gairės skirtos visų sektorių įmonėms, išskyrus anglies (2002 m. rugpjūčio 2 d. Tarybos<br />
reglamento (EB) Nr. 1407/2002, su pakeitimais padarytais Stojimo aktu, 3 straipsnį) arba<br />
plieno sektoriuje veikiančias įmones, nepažeidžiant jokių konkrečių taisyklių, susijusių su<br />
tuose sektoriuose veikiančiomis ir sunkumus patiriančiomis įmonėmis. Išskyrus šių gairių 79<br />
punktą, gairės taikomos žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose, laikantis taisyklių,
40<br />
nustatytų Gairėse dėl valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai tikrinimo (OL 2008 C<br />
84, p. 10).<br />
Sąvokos<br />
Sunkumus patiriančios įmonės<br />
Bendrijoje nėra bendrai naudojamo "sunkumus patiriančios įmonės" apibrėžimo. Europos<br />
Komisija laiko sunkumus patiriančia įmone tokią įmonę, kuri nei naudodamasi savo ištekliais,<br />
nei savininkų, akcininkų ar kreditorių lėšomis nesugeba sumažinti nuostolių, kurie<br />
institucijoms neįsikišus, artimiausiu arba vidutinės trukmės laikotarpiu beveik neabejotinai<br />
priverstų ją nutraukti veiklą.<br />
Sanavimo ir restruktūrizavimo pagalba<br />
Sanavimo pagalba savo pobūdžiu yra laikina ir grąžintina. Jos svarbiausias tikslas yra padėti<br />
sunkumus patiriančiai įmonei išlikti tol, kol rengiamas jos restruktūrizavimo arba likvidavimo<br />
planas. Sanavimo pagalba gali būti teikiama bendrovei, susidūrusiai su esminiu finansinės<br />
padėties pablogėjimu.<br />
Restruktūrizavimo pagalba yra siejama su gyvybingu restruktūrizavimo planu, kurį<br />
įgyvendinus turi būti atkurtas įmonės ilgalaikis gyvybingumas.<br />
Sąlygos<br />
Sanavimo pagalbai:<br />
- pagalbą turi sudaryti parama likvidumui, teikiama paskolų garantijų arba paskolų forma.<br />
Abiem atvejais paskola turi būti suteikta taikant tokias palūkanas, kurios bent jau yra<br />
panašios į sunkumų nepatiriančioms įmonėms suteikiamų paskolų palūkanas, ir kurios<br />
atitinka Europos Komisijos patvirtintas referencines normas.<br />
- pagalba turi būti pateisinta rimtais socialiniais sunkumais ir neturėti poveikio kitoms<br />
valstybėms narėms;<br />
- apie pagalbą turi būti pranešta Europos Komisijai kartu su atitinkamos valstybės narės<br />
vardu duotu įsipareigojimu ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo gelbėjimui skirtos<br />
pagalbos patvirtinimo Europos Komisijai pateikti restruktūrizavimo arba likvidavimo<br />
planą, arba įrodymą, kad buvo grąžinta visa paskola ir (arba), kad garantija buvo<br />
panaikinta;<br />
- pagalba turi apsiriboti tokia suma, kuri reikalinga, kad įmonė nenutrauktų veiklos per tą<br />
laikotarpį, kuriuo leista teikti pagalbą;<br />
- sanavimo pagalba turėtų būti teikiama tik kartą ("tik vieno ir paskutinio karto sąlyga"). Jei<br />
įmonė yra gavusi sanavimo pagalbą anksčiau, ir jei nuo šios pagalbos suteikimo praėjo<br />
mažiau nei 10 metų, Europos Komisija neleis suteikti sanavimo pagalbos, išskyrus<br />
konkrečius atvejus, kurie nurodyti minėtose gairėse.<br />
Restruktūrizavimo pagalbai:<br />
- įmonė turi atitikti sunkumus patiriančios įmonės apibūdinimą;<br />
- turi būti atkurtas įmonės ilgalaikis gyvybingumas. Visais atvejais turi būti įgyvendinamas<br />
restruktūrizavimo planas, kurį patvirtina Europos Komisija, kai taikoma individuali<br />
pagalba. Mažų ar vidutinių įmonių restruktūrizavimo planą, kuris turi atitikti gairėse<br />
išdėstytus reikalavimus, turi patvirtinti valstybė narė, ir jis turi būti pateiktas Europos<br />
Komisijai (kai pagalba teikiama pagal schemą, mažų ar vidutinių įmonių planai Europos<br />
Komisijai bendru atveju neteikiami);<br />
- nederamų konkurencijos iškraipymų vengimas. Turi būti numatomos kompensacinės<br />
priemonės, kad išvengti konkurencijos iškraipymų (pvz., gamybinių pajėgumų<br />
mažinimas). Vienkartinė pagalba, skirta mažoms įmonėms, paprastai konkurencijos<br />
neiškreipia tiek, kad būtų būtinos kompensacinės priemonės. Todėl ši sąlyga netaikoma<br />
mažoms įmonėms, išskyrus atvejus, kai konkrečiam sektoriui taikomos valstybės pagalbos
41<br />
taisyklės numato kitaip, arba kai pagalbos gavėjas veikia rinkoje, kurioje yra ilgalaikis<br />
gamybinių pajėgumų perteklius;<br />
- pagalbos dydis ir intensyvumas turi apsiriboti griežtu restruktūrizavimo sąnaudų<br />
minimumu, reikalingu restruktūrizavimui įvykdyti. Pagalbos gavėjas savais ištekliais turi<br />
svariai prisidėti prie restruktūrizavimo plano įgyvendinimo. Europos Komisija gali<br />
nustatyti konkrečias sąlygas, suteikdama leidimą skirti pagalbą;<br />
- restruktūrizavimo plano įgyvendinimas ir sąlygų laikymasis;<br />
- pagalbą teikiant laikomasi principo "tik vieną ir paskutinį kartą". Įmonė turi nurodyti, ar ji<br />
praeityje yra gavusi restruktūrizavimo pagalbą. Europos Komisija neleidžia suteikti<br />
restruktūrizavimo pagalbos anksčiau, negu nuo restruktūrizavimo plano įgyvendinimo<br />
pabaigos praėjus 10 metų. Išimtis leidžiama taikyti tik tam tikrais atvejais, kurie nurodomi<br />
minėtose gairėse;<br />
- Europos Komisija neturi jokių a priori prieštaravimų dėl pagalbos restruktūrizavimo<br />
socialinėms sąnaudoms padengti, jei ji suteikiama sunkumus patiriančioms įmonėms;<br />
- valstybės narės Europos Komisijai turi pateikti reguliarias ir išsamias ataskaitas apie<br />
restruktūrizavimo plano įgyvendinimą. Didelės įmonės pirmąją ataskaitą pateikia praėjus<br />
ne daugiau 6 mėnesiams po pagalbos patvirtinimo, vėliau mažiausiai kartą į metus iki<br />
restruktūrizavimo plano įvykdymo, mažos įmonės - kasmet balansą ir pelno nuostolių<br />
ataskaitą, išskyrus pagalbos patvirtinimo sprendime nustatytas griežtesnes sąlygas.<br />
Europos Komisijai ataskaitos teikiamos pagal 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos<br />
reglamente (EB) Nr.794/2004 įgyvendinančio Tarybos reglamento (EB) Nr.659/1999,<br />
nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, nustatytus reikalavimus.<br />
Pranešimas apie valstybės pagalbą<br />
Apie numatomą teikti de minimis pagalbą pranešimas Europos Komisijai neteikiamas.<br />
Mažoms ar vidutinėms įmonėms pagalba sanavimui ir restruktūrizavimui (iki 10 milijonų<br />
eurų) gali būti teikiama ne vien kaip individuali pagalba, bet ir pagal Europos Komisijai<br />
praneštas ir patvirtintas pagalbos schemas.
42<br />
10.2. SEKTORINĖ <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBA<br />
Sektorinė – tai pagalba, skirta tam tikroms ūkio šakoms.<br />
Specialios pagalbos taisyklės taikomos tam tikriems sektoriams – sintetinio pluošto pramonei,<br />
laivų statybai, transportui, kai kuriems kitiems sektoriams. Tai yra sektoriai, kuriuose yra<br />
struktūrinis gamybos pajėgumų perteklius.<br />
Valstybės pagalba atskiriems sektoriams turi atitikti bendrus pagalbos teikimo principus,<br />
tačiau kadangi kiekvienas sektorius turi savų ypatumų, tai jie turi atsispindėti ir taisyklėse.<br />
Pagrindinis reikalavimas teikiant pagalbą sektoriams yra tas, kad ji turi padėti išspręsti<br />
ilgalaikes problemas, o ne išlaikyti esamą ar buvusią padėtį sektoriuje.<br />
10.2.1. <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBA PIRMINEI ŽEMĖS ŪKIO PRODUKTŲ<br />
GAMYBAI<br />
Pagal Sutarties 36 straipsnį, <strong>Konkurencijos</strong> taisyklių, skirtų Žemės ūkio skyriui, nuostatos<br />
žemės ūkio produktų gamybai ir prekybai taikomos tik tokiu mastu, kokį nustato Europos<br />
Sąjungos (Ministrų) Taryba, laikydamasi 37 straipsnio 2 ir 3 dalių nuostatų bei jose nustatytos<br />
tvarkos. Pagal Sutarties 36 straipsnį Taryba gali leisti teikti pagalbą:<br />
- sunkiomis struktūrinėmis ar gamtos sąlygomis dirbančioms įmonėms apsaugoti;<br />
- pagal ekonominės plėtros programų sistemą.<br />
Žemės ūkio sektorius yra specifinis, todėl 107- 109 straipsnių taikymas turi būti derinamas su<br />
atitinkamais teisės aktais, kurie yra skirti tai sričiai. Europos Komisija yra nustačiusi sritis ir<br />
produktus, kuriems taikoma bendra žemės ūkio politika.<br />
Žemės ūkio produktų perdirbimu ir prekyba užsiimantiems ūkio subjektams taikomos<br />
bendrieji Europos Sąjungos teisės aktai, reglamentuojantys valstybės pagalbą.<br />
Teisinis pagrindas:<br />
1. Bendrijos 2007 – 2013 m. valstybės pagalbos žemės ūkio ir miškų sektoriuose gairės (OL<br />
2006 C 319, p. 1). Teikti valstybės pagalbą vadovaujantis Gairių nuostatomis galima tik<br />
pateikus pranešimą Europos Komisijai pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalies nuostatas, ir<br />
gavus Europos Komisijos pritarimą.<br />
2. 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1535/2007 dėl EB sutarties 87 ir<br />
88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai žemės ūkio produktų gamybos sektoriuje.<br />
Teikiant pagalbą pagal de minimis reglamento nuostatas Sutarties 108 straipsnio 3 dalies<br />
nuostatos netaikomos, tačiau pagalbos teikėjas, prieš konkrečiam ūkio subjektui<br />
suteikdamas de minimis pagalbą, Suteiktos valstybės pagalbos registre (žr. 9 skyriaus<br />
poskyrį „Monitoringas (stebėsena)“) privalo patikrinti, ar dėl to nebus viršyta leistina de<br />
minimis pagalbos riba, taip pat per tris darbo dienas įvesti į šį registrą duomenis apie<br />
suteiktą de minimis pagalbą.<br />
3. 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88<br />
straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi<br />
žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 (OL 2006<br />
L 358, p. 3). Teikiant valstybės pagalbą pagal šio reglamento nuostatas Sutarties 108<br />
straipsnio 3 dalies nuostatos netaikomos, tačiau privaloma likus ne mažiau kaip 10 darbo<br />
dienų iki pagalbos schemos įsigaliojimo arba individualios pagalbos skyrimo pateikti<br />
sutrumpintą informaciją Europos Komisijai užpildant reglamento I priede pateiktą formą.
43<br />
Teisės aktai, reglamentuojantys pagalbą pirminei žemės ūkiui produktų gamybai, pateikiami<br />
Europos Komisijos tinklapyje: http://ec.europa.eu/agriculture/stateaid/leg_en.htm.<br />
10.2.2. <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBA ŽUVININKYSTEI<br />
Teisinis pagrindas:<br />
1. Gairės dėl valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai tikrinimo (OL 2008 C 84, p.<br />
10). Teikti valstybės pagalbą vadovaujantis Gairių nuostatomis galima tik pateikus<br />
pranešimą Europos Komisijai pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalies nuostatas, ir gavus<br />
Europos Komisijos pritarimą.<br />
2. 2007 m. liepos 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 875/2007 dėl EB sutarties 87 ir 88<br />
straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai žuvininkystės sektoriuje ir iš dalies<br />
keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1860/2004 (OL 2007 L 193, p. 6). Teikiant pagalbą pagal<br />
šio reglamento nuostatas Sutarties 108 straipsnio 3 dalies nuostatos netaikomos, tačiau<br />
pagalbos teikėjas, prieš konkrečiam ūkio subjektui suteikdamas de minimis pagalbą,<br />
Suteiktos valstybės pagalbos registre (žr. 9 skyriaus poskyrį „Monitoringas (stebėsena)“)<br />
privalo patikrinti, ar dėl to nebus viršyta leistina de minimis pagalbos riba, taip pat per tris<br />
darbo dienas įvesti į šį registrą duomenis apie suteiktą de minimis pagalbą.<br />
3. 2008 m. liepos 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 736/2008 dėl Sutarties 87 ir 88<br />
straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi<br />
žuvininkystės produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba (OL 2008 L 201, p. 16). Teikiant<br />
valstybės pagalbą pagal šio reglamento nuostatas Sutarties 108 straipsnio 3 dalies<br />
nuostatos netaikomos, tačiau įsigaliojus pagalbos schemai arba paskyrus ad hoc pagalba<br />
privaloma pateikti sutrumpintą informaciją Europos Komisijai užpildant reglamento I<br />
priede pateiktą formą.<br />
Teisės aktai, reglamentuojantys pagalbą žuvininkystei, pateikiami Europos Komisijos<br />
tinklapyje: http://ec.europa.eu/fisheries/legislation/state_aid_en.htm.<br />
10.2.3. <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBA TRANSPORTO SEKTORIUI<br />
Nustatant pagalbos transportui teikimo taisykles būtina turėti omenyje tris išskirtines<br />
transporto savybes:<br />
1) pagalbą transportui Sutartyje reguliuoja ne vien 87-89 straipsniai, bet ir 73 straipsnis,<br />
kuriame sakoma, kad valstybės pagalba gali būti suderinama su bendra rinka ir su<br />
Sutartimi, jei ji skirta kompensuoti tam tikriems įsipareigojimams, susijusiems su<br />
paslaugų teikimu;<br />
2) transporto veikla reguliuojama įvairiais papildomais nutarimais, direktyvomis ir<br />
sprendimais.<br />
Teisės aktai, reglamentuojantys pagalbą transportui, išdėstyti Europos Komisijos tinklapyje<br />
http://ec.europa.eu/comm/dgs/energy_transport/state_aid/transport_en.htm.
44<br />
10.2.3. KITA SEKTORINĖ <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBA<br />
SVARBU:<br />
Europos Komisijai turi būti pateikiamas pranešimas pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalies<br />
nuostatas, ir gaunamas Europos Komisijos pritarimas.<br />
Laivų statyba:<br />
Valstybės pagalbos laivų statybai sistema (OL 2004 m. specialusis leidimas, 8 skyrius, 2<br />
tomas, p. 201) (galiojimo pratęsimas – OL 2006 C 260, p. 7).<br />
Viešasis transliavimas<br />
Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo viešųjų paslaugų<br />
transliavimui (OL 2004 m. specialusis leidimas, 8 skyrius, 2 tomas, p. 117).<br />
Kinematografija<br />
Komisijos komunikatas dėl tam tikrų teisinių aspektų, susijusių su kinematografijos ir kitais<br />
garso ir vaizdo kūriniais (OL 2002 C 43, p. 16) (galiojimo pratęsimas – OL 2007 C 134, p. 5).<br />
Paštas<br />
Komisijos pranešimas dėl konkurencijos taisyklių taikymo pašto sektoriui ir tam tikrų<br />
valstybės priemonių, susijusių su pašto paslaugomis, vertinimo (OL 2004 m. specialusis<br />
leidimas, 8 skyrius, 1 tomas, p. 174).<br />
Plačiajuosčio ryšio tinklai<br />
Komisijos komunikatas - Valstybės pagalbos taisyklių taikymo plačiajuosčio ryšio tinklų<br />
sparčiam diegimui Bendrijos gairės (OL 2009 C 237, p. 7).
45<br />
10.3. REGIONINĖ <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBA<br />
Regioninė pagalba – tai pagalba, skirta paremti atskirų sričių (regionų) vystymąsi. Kriterijai,<br />
pagal kuriuos nustatomi remtini regionai: pragyvenimo lygis, nedarbo lygis ir gyventojų<br />
tankumas.<br />
Pagal savo tikslus regioninė pagalba turi:<br />
- skatinti gamybą (ilgalaikės investicijos, skatinant ekonominę veiklą);<br />
- sukurti naujas darbo vietas, susijusias su investicijomis.<br />
Tikslas<br />
Paremti žemesnio išvystymo regionus, teikiant pagalbą pradinėms investicijoms, naujoms<br />
darbo vietoms, susijusioms su investicijomis, steigti arba išimtinais atvejais - veiklos<br />
išlaidoms.<br />
Teisinis pagrindas<br />
Teikiant regioninę pagalbą turi būti vadovaujamasi 2007 – 2013 m. Nacionalinės regioninės<br />
pagalbos teikimo gairėmis (OL 2006 C 54, p. 13) (toliau – Gairės) arba 2008 m. rugpjūčio<br />
6 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/2008, skelbiančio tam tikrų rūšių pagalbą<br />
suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (OL 2008 L 214, p. 3) (žr.<br />
10.1.1.2 skyrių) nuostatomis.<br />
SVARBU:<br />
Teikti valstybės pagalbą vadovaujantis Gairių nuostatomis galima tik pateikus pranešimą<br />
Europos Komisijai pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalies nuostatas (užpildžius formas,<br />
patvirtintas 2006 m. spalio 24 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1627/2006, iš dalies<br />
keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 794/2004 dėl standartinių pranešimo apie pagalbą formų (OL<br />
2006 L 302, p. 10)), ir gavus Europos Komisijos pritarimą.<br />
Taikymo sritis<br />
Gairės taikomos regioninei pagalbai, teikiamai kiekvienam ūkio sektoriui, išskyrus žemės<br />
ūkio produktų, išvardytų Sutarties I priede, gamybą, žuvininkystės sektorių ir anglies<br />
pramonę. Transporto ir laivų statybos sektoriuose taikomos specialios taisyklės. Regioninė<br />
pagalba plieno pramonei ir sintetinio pluošto sektoriui laikoma nesuderinama su bendrąja<br />
rinka.<br />
Tinkamumas<br />
Lietuva yra priskirta regionui, kuris yra remiamas pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a<br />
punktą ir kurio BVP vienam gyventojui yra mažesnis už 45% ES-25 vidurkio.<br />
107 straipsnio 3 dalies a punkto regionai yra tie NUTS II regionai, kuriuose yra neįprastai<br />
žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas (BVP/gyventojui yra mažesnis nei 75 % ES<br />
vidurkio).<br />
Pagalba pradinėms investicijoms<br />
Pradinės investicijos - tai pagrindinio kapitalo investicijos, susijusios su naujų įmonių kūrimu,<br />
esamų įmonių plėtimu arba naujos veiklos, į kurią įeina esamos įmonės produkto arba<br />
gamybos proceso esminis pakeitimas (naudojant racionalizaciją, produktų asortimento<br />
išplėtimą arba modernizaciją), pradžia. Pagalba pradinėms investicijoms gali būti<br />
apskaičiuojama remiantis investicijų suma arba procentais nuo 2 metų darbo užmokesčio<br />
(darbo vietų, susijusių su pradinėm investicijom) išlaidų.
46<br />
Pagalba gali būti teikiama šioms išlaidų kategorijoms:<br />
- investicijoms į materialųjį turtą (žemę, pastatus, įrangą/ įrengimus) ir nematerialųjį<br />
turtą (išlaidos, susijusios su technologijų perdavimu; didelių įmonių atveju negali<br />
viršyti 50% reikalavimus atitinkančių išlaidų). Jei sudaroma nuomos sutartis, išlaidos<br />
laikomos tinkamomis tik finansinės išperkamosios nuomos atveju, kai į šią sutartį<br />
įtrauktas įsipareigojimas nupirkti minėtą turtą pasibaigus sutarčiai (žemės ir pastatų<br />
nuomos atveju ši sąlyga netaikoma, tačiau nuomos sutartis turi galioti bent 5 metus po<br />
projekto užbaigimo (MVĮ atveju – 3 metus)). Įsigyjamas turtas turi būti naujas (ši<br />
nuostata netaikoma MVĮ ir įmonės perėmimo atveju). Išlaidos transporto priemonėms<br />
transporto sektoriuje nėra laikomos remtinomis išlaidomis;<br />
- bendrosios išlaidos darbo užmokesčiui, paskaičiuotos per dvejų metų laikotarpį,<br />
padauginus iš sukurtų darbo vietų (grynasis darbo vietų sukūrimas atitinkamoje<br />
įmonėje).<br />
Dideli investiciniai projektai yra pradinių investicijų projektai, kurių remtinos investicinės<br />
išlaidos yra bent 50 milijonų eurų.<br />
Didžiausias pagalbos intensyvumas (bendrasis subsidijos ekvivalentas (BSE))<br />
Didelės įmonės Vidutinės įmonės Mažos įmonės<br />
50% 60% 70%<br />
Didelių investicinių projektų atveju pagalbos intensyvumo viršutinė riba sumažinama:<br />
- remtinų išlaidų daliai tarp 50 milijonų ir 100 milijonų eurų intensyvumas<br />
sumažinamas iki 50% regioninei pagalbai taikomos viršutinės ribos;<br />
- remtinų išlaidų daliai, viršijančiai 100 milijonų eurų, intensyvumas sumažinamas iki<br />
34% regioninei pagalbai taikomos viršutinės ribos.<br />
Pagalba naujai įkurtoms mažoms įmonėms<br />
Tokios pagalbos intensyvumas negali viršyti 40 procentų reikalavimus atitinkančių išlaidų<br />
(nesutampa su išdėstytomis aukščiau; nurodytos Gairių 87 punkte), patirtų per pirmuosius<br />
trejus metus nuo įmonės įsteigimo, ir 30 procentų per tolesnius dvejus metus. Bendra suma<br />
vienai įmonei negali viršyti 2 milijonų eurų.<br />
Pagalba veiklos išlaidoms dengti<br />
Pagalba, skirta ūkio subjekto einamosioms veiklos išlaidoms (gamybos priemonių<br />
atnaujinimo, darbo užmokesčio, transporto ir kt.) mažinti, gali būti teikiama tik tuo atveju, jei<br />
tenkinamos šios sąlygos:<br />
- pagalba teigiamai įtakos regioninę plėtrą;<br />
- pagalbos lygis proporcingas sunkumams, kuriuos stengiamasi palengvinti;<br />
- pagalba yra ribotos trukmės ir palaipsniui mažinama;<br />
Pati valstybė narė privalo parodyti bet kokių sunkumų egzistavimą ir svarbą.<br />
Kitos sąlygos<br />
Pagalba pradinėms investicijoms gali būti teikiama tik esant sąlygai, kad investicijos bus<br />
išlaikomos ne trumpiau kaip penkerius metus (MVĮ atveju – trejus metus).<br />
Pagalba darbo vietų kūrimui gali būti teikiama su sąlyga, kad sukurtos darbo vietos bus<br />
išsaugotos ne trumpesnį kaip penkerių metų laikotarpį (MVĮ atveju – trejus metus).<br />
Investiciją gaunančiojo indėlis turi būti ne mažesnis kaip 25 proc.<br />
Pagalbos kaupimas<br />
Pagalbos intensyvumo ribos, nurodytos aukščiau pateiktoje lentelėje, yra taikomos visai<br />
pagalbai:<br />
- jei parama teikiama vienu metu pagal kelias regionines schemas;
47<br />
- jei pagalba gaunama iš vietos, regioninių, nacionalinių arba Bendrijos šaltinių.<br />
Jei pagal Gairių nuostatas toms pačioms išlaidoms dengti gali būti teikiama tiek regioninė,<br />
tiek ir kitiems tikslams įgyvendinti skirta pagalba, tai nustatant leistiną pagalbos intensyvumą,<br />
galima vadovautis palankiausia riba.<br />
Regioninė investicinė pagalba nesudedama su kita valstybės pagalba, taip pat nereikšminga<br />
(de minimis) pagalba, atsižvelgiant į tokias pačias reikalavimus atitinkančias išlaidas, jei dėl<br />
to būtų viršytas Gairėse nustatytas didžiausias pagalbos intensyvumas.
48<br />
11. PRANEŠIMŲ IR ATASKAITŲ APIE <strong>VALSTYBĖS</strong><br />
PAGALBĄ TEIKIMAS EUROPOS KOMISIJAI, PRANEŠIMŲ<br />
FORMOS IR ATŠAUKIMAS<br />
Prieš įgyvendindama naują valstybės pagalbos projektą arba norėdama iš esmės pakeisti<br />
esamą valstybės pagalbos schemą, valstybė narė privalo iš anksto pranešti Europos Komisijai<br />
apie valstybės pagalbą ir laukti jos sprendimo.<br />
Išimtys<br />
Pranešimo apie valstybės pagalbą nebūtina teikti tais atvejais, kai teikiama valstybės pagalba,<br />
kuriai taikoma išimtis. Tai yra valstybės pagalba, kuriai taikoma bendroji išimtis dėl<br />
išankstinio valstybės pagalbos pranešimo Europos Komisijai, nustatyta bendrųjų išimčių<br />
reglamentuose.<br />
Valstybės pagalba: nauja pagalba, esama pagalba, neteisėta pagalba<br />
Nauja valstybės pagalba – tai numatoma teikti valstybės pagalba, kuri nėra patvirtinta<br />
Europos Komisijos, o taip pat numatoma iš esmės keisti esama valstybės pagalba. Numatoma<br />
iš esmės keisti esama valstybės pagalba – tai pagalba, kurios dydis per metus didinamas<br />
daugiau kaip 20 proc. palyginti su jau patvirtintos pagalbos dydžiu per metus, arba pagalba,<br />
kurios tikslai ar sąlygos yra iš esmės keičiami. Nauja pagalba apima:<br />
- pagal schemą teikiamą valstybės pagalbą;<br />
- individualią ne pagal valstybės pagalbos schemą teikiamą pagalbą;<br />
- individualią pagalbą, teikiamą pagal valstybės pagalbos schemą (kai būtina atskirai<br />
pranešti apie tam tikras sąlygas atitinkančią individualią pagalbą arba tai nustatyta<br />
Europos Komisijos sprendime).<br />
Apie naują valstybės pagalbą pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalies nuostatas privaloma iš<br />
anksto pranešti Europos Komisijai ir laukti jos sprendimo, išskyrus tuos atvejus, kai pagalba<br />
teikiama vadovaujantis reglamento, atleidžiančio nuo šios pareigos, nuostatomis.<br />
Esama valstybės pagalba (dažniausiai pranešimo teikti nereikia – išskyrus nepraneštą) – tai:<br />
- pagalba, apie kurią pranešta Europos Komisijai ir kuriai Europos Komisija yra<br />
pritarusi;<br />
- pagalba, kuri pradėta teikti iki įsigaliojant Europos Bendrijos steigimo sutarčiai<br />
(1958m. sausio 1 d.);<br />
- pagalba, kuri buvo teikiama naujosiose ES narėse iki joms tampant ES narėmis – su<br />
sąlyga, jei yra tenkinami tam tikri reikalavimai;<br />
- pagalba, dėl kurios Europos Komisija per 2 mėnesius po išsamaus pranešimo apie<br />
pagalbą pateikimo nepriėmė sprendimo;<br />
- nepranešta pagalba, kuriai pasibaigęs senaties terminas (10 metų);<br />
- pagalba, kuri jos įgyvendinimo pradžios metu nebuvo laikoma valstybės pagalba,<br />
tačiau tokia tapo vėliau dėl bendrosios rinkos vystymosi, o valstybė narė jos nekeitė.
49<br />
Neteisėta valstybės pagalba – tai yra pagalba, teikiama (suteikta) pažeidžiant Sutarties 88<br />
straipsnio 3 dalies nuostatas. tus reikalavimus Europos Komisijai. Ir neteisėta valstybės<br />
pagalba gali būti pripažinta suderinama su bendrąja rinka. Neteisėta ir su bendrąja rinka<br />
nesuderinama valstybės pagalba privalo būti išieškota iš pagalbos gavėjo su palūkanomis 20 už<br />
laikotarpį nuo tokios pagalbos suteikimo iki jos grąžinimo.<br />
Būtina pažymėti, kad pasibaigus ataskaitiniams metams Europos Komisijai būtina pateikti<br />
metines ataskaitas apie suteiktą valstybės pagalbą.<br />
Pranešimo apie valstybės pagalbą teikimo Europos Komisijai schema<br />
Projektuojant paramos projektus visų pirma būtina įvertinti, ar numatoma teikti parama<br />
atitinka kriterijus, išdėstytus Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, t.y. ar ši parama yra valstybės<br />
pagalba pagal minėtą straipsnį. Jei parama gali būti valstybės pagalba, tam, kad būtų išvengta<br />
problemų, susijusių su neteisėtos pagalbos teikimu, rekomenduojame vadovautis šiais žemiau<br />
nurodytais patarimais :<br />
- Apsvarstyti galimybes pakeisti planuojamą teikti paramą taip, kad ši parama nebūtų<br />
laikoma valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.<br />
- Pritaikyti planuojamą paramos projektą taip, kad galima būtų projekte nurodytų tikslų<br />
įgyvendinimui valstybės pagalbą teikti vadovaujantis esamomis valstybės pagalbos<br />
schemomis.<br />
- Pritaikyti planuojamą paramos projektą taip, kad galima būtų projekte nurodytų tikslų<br />
įgyvendinimui valstybės pagalbą teikti vadovaujantis Bendruoju bendrosios išimties<br />
reglamentu ar de minimis reglamentu.<br />
- Suderinti planuojamą teikti valstybės pagalbą su reikalavimais, išdėstytais valstybės<br />
pagalbą reglamentuojančiuose ES teisės aktuose (gairės, komunikatai ir pan.), kuriais<br />
tiesiogiai vadovaujasi Europos Komisija vertindama valstybės pagalbą. Šiuo atveju<br />
būtina iš anksto teikti Europos Komisijai pranešimą apie valstybės pagalbą.<br />
- Suderinti planuojamą teikti valstybės pagalbą su kitais Sutarties straipsniais, kuriais<br />
vadovaujantis galima teikti valstybės pagalbą, skirtą tam tikriems tikslams<br />
įgyvendinti. Šiuo atveju gali tekti iš anksto teikti Europos Komisijai pranešimą apie<br />
valstybės pagalbą.<br />
- Sukurti valstybės pagalbos projektą, kuriam Europos Komisija, atsižvelgdama į<br />
planuojamos teikti valstybės pagalbos tikslus ir jos teigiamą poveikį, ir, įvertinusi<br />
visas aplinkybes, galėtų pritarti (individualus pritarimas), nors ir numatoma teikti<br />
pagal šį projektą valstybės pagalba negalėtų būti vertinama vadovaujantis esamais<br />
Europos Komisijos patvirtintais reglamentais, direktyvomis ar gairėmis. Šiuo atveju<br />
būtina iš anksto teikti Europos Komisijai pranešimą apie valstybės pagalbą.<br />
- Suderinti planuojamą teikti valstybės pagalbą su Sutarties 107 straipsnio 2 dalimi<br />
(retai taikomas). Šiuo atveju būtina iš anksto teikti Europos Komisijai pranešimą apie<br />
valstybės pagalbą.<br />
20 Palūkanų norma nustatoma vadovaujantis 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004,<br />
įgyvendinančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo<br />
taisykles (su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 271/2008 (OL 2008 L 82, p.<br />
1)), 9 straipsnio nuostatomis.
50<br />
Europos Komisijos įgalinimai nepraneštos pagalbos atveju<br />
Nepraneštos pagalbos atveju Europos Komisija turi teisę:<br />
- pareikalauti sustabdyti pagalbos teikimą bei pateikti išsamią informaciją apie suteiktą<br />
pagalbą;<br />
- pareikalauti susigrąžinti suteiktą valstybės pagalbą iš ūkio subjekto (su palūkanomis).<br />
Atkreiptinas dėmesys į tai, kad nepraneštos pagalbos atveju yra nustatyti skirtingi nei<br />
paprastai pagalbos įvertinimo Europos Komisijoje terminai.
51<br />
AR REIKIA PRANEŠTI APIE <strong>PAGALBOS</strong><br />
PROJEKTĄ?<br />
Šaltinis: http://www.dti.gov.uk<br />
Ar projektas numato<br />
valstybės pagalbos<br />
teikimą?<br />
TAIP<br />
Ar jis atitinka esamos<br />
patvirtintos schemos<br />
sąlygas?<br />
NE<br />
Ar jis gali būti patvirtintas<br />
pagal bendrąją išimtį?<br />
NE<br />
Ar gali būti teikiama de<br />
minimis pagalba?<br />
NE<br />
REIKIA PILDYTI<br />
STANDARTINES<br />
PRANEŠIMO<br />
EUROPOS KOMISIJAI<br />
FORMAS<br />
NE<br />
TAIP<br />
Užtikrinkite, kad numatoma pagalba visiškai<br />
atitiktų esamą patvirtintą schemą<br />
TAIP<br />
Užpildykite reikiamą informacijos apie<br />
bendrąsias išimtis formą<br />
TAIP<br />
Laikykitės de minimis<br />
reglamento nuostatų<br />
NEREIKIA<br />
OFICIALAUS<br />
IŠANKSTINIO<br />
PRANEŠIMO
52<br />
PRANEŠIMO IR PATVIRTINIMO PROCEDŪRA<br />
Šaltinis: http://www.dti.gov.uk<br />
Užpildykite oficialų pranešimą, naudojant standartines pranešimo Komisijai formas.<br />
Suderinkite projektą su <strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong> ir suinteresuotomis šalimis<br />
<strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong> persiunčia pranešimą<br />
Komisijai per Nuolatinę atstovybę<br />
Komisija savo raštu pateikia klausimus -<br />
valstybė narė turi vieną mėnesį (20 darbo<br />
dienų) atsakymui<br />
Komisija turi daugiau<br />
klausimų, į kuriuos turi būti<br />
atsakoma per 1 mėnesį (20<br />
darbo dienų)<br />
Komisijos priimtame<br />
sprendime išvada –<br />
priemonė nėra<br />
pagalba<br />
Komisija atsako per 2 mėnesius<br />
nuo pranešimo gavimo<br />
Suderinkite atsakymą su<br />
<strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong> ir<br />
suinteresuotomis šalimis<br />
Komisija atsako per 2<br />
mėnesius nuo atsakymo<br />
gavimo<br />
Komisijos atsakyme<br />
nebepateikiama klausimų<br />
GALIMI REZULTATAI<br />
Komisiją tenkina<br />
pranešimas – sprendime<br />
pritariama pagalbai<br />
Komisija neturi<br />
pastabų -<br />
PAGALBAI<br />
PRITARIAMA<br />
(labai retas atvejis)<br />
<strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong><br />
persiunčia atsakymą<br />
Komisijai per Nuolatinę<br />
atstovybę<br />
Komisijai kyla abejonių dėl<br />
priemonės suderinamumo su<br />
bendrąja rinka – sprendimas<br />
pradėti formalaus tyrimo<br />
procesą pagal Sutarties 108<br />
straipsnio 2 dalį
53<br />
TYRIMAS PAGAL SUTARTIES 108 STRAIPSNIO 2 DALĮ<br />
Komisija nusprendžia pradėti procedūrą. Publikacijai Oficialiajame leidinyje išsiunčiamas<br />
laiškas, apibūdinantis pagalbą ir Komisijos abejones, kartu prašant per 20 darbo dienų<br />
atsakyti ir pateikti pastabas<br />
Komisija nusprendžia pradėti procedūrą. Publikacijai Oficialiajame leidinyje išsiunčiamas laiškas,<br />
apibūdinantis pagalbą ir Komisijos abejones, kartu prašant per 20 darbo dienų atsakyti ir pateikti pastabas<br />
Parenkite atsakymą konsultuodamiesi su <strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong>. Atsakyme turėtų būti<br />
pabrėžiami bet kokie Komisijos laiške esantys netikslumai, suformuluojamas Lietuvos<br />
požiūris į pagalbą, pateikiami papildomi įrodymai. <strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong> persiunčia<br />
atsakymą Komisijai per Nuolatinę atstovybę<br />
Iki mėnesio gali užtrukti išspausdinimas<br />
Oficialiajame leidinyje<br />
Laiškas išspausdinamas Oficialiajame leidinyje,<br />
paliekant 1 mėnesį trečiųjų šalių atsakymams<br />
Pabaigus konsultacijas Komisija persiunčia<br />
trečiųjų šalių pastabas valstybei narei, kuri turi<br />
15 dienų komentarams pateikti. <strong>Konkurencijos</strong><br />
<strong>taryba</strong> juos praneša per Nuolatinę atstovybę<br />
Komisija pagalbai<br />
pritaria su<br />
pataisymais<br />
/papildomomis<br />
sąlygomis – sąlyginis<br />
sprendimas<br />
Komisija parašo laišką (į kurį<br />
reikia atsakyti per 20 darbo<br />
dienų) arba pasiūlo susitikti<br />
Komisija atsako per 2<br />
mėnesius nuo atsakymo<br />
gavimo arba susitikimo datos<br />
Komisija negali<br />
pritarti pagalbai –<br />
neigiamas<br />
sprendimas<br />
GALIMI REZULTATAI<br />
Tuo pat metu stenkitės rasti šalininkų<br />
Lietuvoje ir ES, kurie parašytų<br />
teigiamus atsakymus Komisijai<br />
paprašius pastabų iš trečiųjų šalių<br />
Komisija priima sprendimą, remdamasi<br />
trečiųjų šalių pastabomis ir kitais<br />
įrodymais. Jei jie palankūs, sprendimas<br />
priimamas iš karto. Kitu atveju - toliau<br />
diskutuojama su valstybe nare<br />
(korespondencija, susitikimai)<br />
Komisiją tenkina<br />
pranešimas –<br />
sprendime pagalbai<br />
pritariama<br />
<strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong> persiunčia<br />
atsakymą Komisijai per Nuolatinę<br />
atstovybę, arba organizuojamas<br />
susitikimas su Komisija<br />
Komisijos priimtame<br />
sprendime išvada –<br />
priemonė nėra<br />
pagalba
54<br />
Pranešimo apie pagalbą forma<br />
Kaip nustatyta 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 794/2004<br />
įgyvendinančiu Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB Sutarties 93<br />
straipsnio taikymo taisykles (su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu<br />
(EB) Nr. 271/2008) (toliau – Reglamentas Nr. 794/2004), valstybės narės, pagal Sutarties 88<br />
straipsnio 3 dalį teikdamos pranešimus apie naujas valstybės pagalbos schemas arba<br />
individualią pagalbą, naudoja Komisijos Reglamentu Nr. 794/2004 patvirtintą standartinę<br />
pranešimo formą. Taip pat ši forma naudojama, kai siekiant teisinio aiškumo Europos<br />
Komisijai teikiamas pranešimas apie paramos priemones, kai nėra aišku, ar šios paramos<br />
priemonės yra valstybės pagalba, kuri atitinka Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatytus<br />
kriterijus. Valstybės narės taip pat privalo naudoti šią formą, kai Europos Komisija reikalauja<br />
pateikti išsamią informaciją apie įtariamą neteisėtai suteiktą valstybės pagalbą.<br />
Pranešimo apie valstybės pagalbą formą sudaro dvi dalys 21 :<br />
I. Bendra informacija (turi būti pildoma visais atvejais);<br />
III. Papildomos informacijos forma (priklausomai nuo valstybės pagalbos rūšies).<br />
Būtina atkreipti dėmesį, kad užpildžius formą neteisingai, pranešimas gali būti grąžintas, kaip<br />
neišsamus. Užpildyta forma per Lietuvos Respublikos konkurencijos tarybą perduodama<br />
Lietuvos nuolatinei atstovybei Europos Sąjungoje, o per pastarąją – Europos Komisijai.<br />
Pagrindinės pranešimo apie pagalbą pildymo klaidos<br />
Kaip rodo praktika bei kaip pastebi Europos Sąjungos šalių valstybės pagalbos ekspertai,<br />
pildant pranešimus apie valstybės pagalbą dažnai pasitaiko tos pačios klaidos. Pagrindinės<br />
klaidos pildant pranešimą yra:<br />
- pranešime apie valstybės pagalba nėra suformuluotas ir nurodytas konkretus pagalbos<br />
teikimo tikslas. Pranešime apie valstybės pagalbą turi būti nurodytas aiškus valstybės<br />
pagalbos tikslas (pagalba aplinkos apsaugai, regiono plėtrai, MVĮ ir pan.). Taip pat<br />
turi būti nurodytas Europos Sąjungos teisės aktas, kuriuo remiantis gali būti<br />
pagrindžiamas pagalbos teikimas (pvz., reglamentas dėl MVĮ, regioninės pagalbos<br />
gairės ir pan.). Tuo tarpu dažnai šio tikslo valstybė narė tiksliai nesuformuluoja;<br />
- pranešime nurodytas konkretus pagalbos projektas neatitinka Europos Sąjungos teisės<br />
aktais nustatytų reikalavimų (pvz., dėl pagalbos intensyvumo). Būtina atkreipti dėmesį<br />
į kitas Europos Sąjungos teisės aktuose vartojamas sąvokas (MVĮ, regioninės pagalbos<br />
žemėlapis ir pan.) ir įvertinti, ar pranešime ir projekte į tai atsižvelgta;<br />
- pranešime apie pagalbą pateikti teiginiai prieštarauja vienas kitam, arba apskritai<br />
pranešimas nėra tinkamai paruoštas (šioje vietoje svarbus <strong>Konkurencijos</strong> Tarybos<br />
vaidmuo);<br />
- pranešime apie valstybės pagalbą nenurodoma, kaip bus laikomasi valstybės pagalbos<br />
kaupimo taisyklių. Ruošiant pranešimą apie pagalbą, būtina atkreipti dėmesį į tai, kad<br />
tas pats pagalbos gavėjas gali gauti pagalbą toms pačioms išlaidoms dengti ne vien<br />
pagal pranešamą pagalbos projektą, bet ir pagal kitas pagalbos priemones ar iš kitų<br />
šaltinių. Todėl būtina atkreipti dėmesį į valstybės pagalbos kaupimo taisyklę – būtina<br />
pranešime pateikti atitinkamas nuorodas.<br />
21 II dalis panaikinta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 271/2008.
55<br />
Pranešimo apie pagalbą atšaukimas<br />
Valstybė narė gali atšaukti pranešimą apie pagalbą. Atšaukti pranešimą apie pagalbą galima<br />
su sąlyga, jei Europos Komisija dar nėra priėmusi sprendimo.<br />
12. KONKURENCIJOS TARYBA, JOS FUNKCIJOS, ESAMOS<br />
<strong>VALSTYBĖS</strong> <strong>PAGALBOS</strong> SCHEMOS LIETUVOJE<br />
<strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong> – koordinuojanti institucija valstybės pagalbos srityje<br />
Po 2004 m. balandžio mėn. 30 d. <strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong> atlieka koordinuojančios institucijos<br />
vaidmenį ir kartu su valstybės pagalbos teikėjais dalyvauja pranešimų apie valstybės pagalbą<br />
teikime Europos Komisijai. Minėtuose Europos Sąjungos institucijų dokumentuose<br />
(reglamentuose) nėra nurodytos konkrečios valstybių narių institucijos, kurios turi būti<br />
atsakingos už pranešimų apie valstybės pagalbą teikimą Europos Komisijai. Faktiškai šiuos<br />
pranešimus Europos Komisijai pateikia valstybių narių atstovybės Briuselyje. Tačiau<br />
atstovybių vaidmuo yra formalus. Už pranešimų turinį atsako valstybių narių nustatytos<br />
institucijos. Kadangi Europos Bendrijos teisės nuostatos valstybės pagalbos srityje yra labai<br />
dažnai keičiamos, o valstybės pagalbos teikėjų valstybėje narėje yra daug, valstybei narei<br />
labai naudinga turėti savo šalyje instituciją, kuri kauptų visą informaciją apie valstybės<br />
pagalbą, teiktų valstybės pagalbos teikėjams konsultacijas ir taptų koordinaciniu centru<br />
teikiant pranešimus ir kitą informaciją apie valstybės pagalbą Europos Komisijai.<br />
Naujos <strong>Konkurencijos</strong> tarybos funkcijos valstybės pagalbos srityje<br />
Nuo 2012 m. gegužės 1 d. įsigaliojo <strong>Konkurencijos</strong> įstatymo pataisos. Viena iš šių pataisų –<br />
tai minėto įstatymo 45 straipsnis.<br />
Šiuo straipsniu yra įtvirtinamas <strong>Konkurencijos</strong> tarybos, kaip koordinuojančios institucijos<br />
valstybės pagalbos srityje, vaidmuo. Vadovaudamasi minėtu įstatymu <strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong><br />
atlieka šias funkcijas:<br />
- dalyvauja pranešimų apie valstybės pagalbą bei metinių ataskaitų teikime Europos<br />
Komisijai;<br />
- teikia konsultacijas dėl valstybės pagalbos acquis taikymo valstybės pagalbos<br />
teikėjams;<br />
- kaupia informaciją apie suteiktą Lietuvoje valstybės pagalbą (įskaitant de minimis);<br />
- vykdo kitą koordinacinę veiklą, t.y. atlieka tarpininko tarp Europos Komisijos ir<br />
Lietuvos vaidmenį, dalyvauja Europos Komisijos įsteigtame Patariamajame<br />
Valstybės Pagalbos Komitete ir pan.<br />
Pranešimų ir kitos informacijos apie valstybės pagalbą bei valstybės pagalbos ataskaitų<br />
teikimas Europos Komisijai<br />
Labai svarbi <strong>Konkurencijos</strong> tarybos veiklos kryptis yra pranešimų apie valstybės pagalbą bei<br />
metinių ataskaitų teikimas Europos Komisijai. Konkreti pranešimų teikimo tvarka nustatyta<br />
2004 m. rugsėjo 6 d. Vyriausybės nutarimu Nr. 1136 “Dėl Valstybės pagalbos projektų<br />
ekspertizės atlikimo, išvadų ir rekomendacijų teikimo valstybės pagalbos teikėjams, valstybės<br />
pagalbos pranešimų ir kitos informacijos, susijusios su valstybės pagalba, pateikimo Europos<br />
Komisijai ir kitoms suinteresuotoms institucijoms taisyklių patvirtinimo” (Žin., 2004, Nr.137-<br />
4987; 2006, Nr. 92-3636; 2007, Nr. 18-658). Minėtu nutarimu nustatyta, kad valstybės<br />
pagalbos teikėjai privalo iš anksto elektroniniu paštu, o taip pat raštu pranešti <strong>Konkurencijos</strong><br />
<strong>taryba</strong>i apie visus planus teikti valstybės pagalbą. Tai turi būti atliekama pagal 2004 m.<br />
balandžio 21 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinančiu Tarybos<br />
reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo
56<br />
taisykles (su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 271/2008),<br />
arba atitinkamais bendrųjų išimčių reglamentais patvirtintas procedūras ir formas. Suteikę<br />
valstybės pagalbą, kuriai taikomas Komisijos sprendimas Nr. 2005/842/EB, valstybės<br />
pagalbos teikėjai per 10 darbo dienų turi pateikti <strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong>i informaciją, kuri<br />
būtina nustatyti, ar suteikta valstybės pagalba yra suderinama su šiuo sprendimu.<br />
<strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong>, gavusi valstybės pagalbos pranešimą, turi patikrinti, ar valstybės<br />
pagalbos pranešimas tinkamai užpildytas, tai yra, ar pateikta valstybės pagalbos pranešimo<br />
forma bei jos priedai yra tinkami, ar yra pridėti visi reikalingi dokumentai. Tinkamai<br />
užpildytą pranešimą <strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong> ne vėliau kaip per 10 darbo dienų nuo valstybės<br />
pagalbos pranešimo gavimo (arba papildymo) dienos per Lietuvos nuolatinę atstovybę<br />
Europos Sąjungoje perduoda Europos Komisijai. Jei pranešimas nėra tinkamai užpildytas,<br />
<strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong> informuoja valstybės pagalbos teikėją, kad pateiktą valstybės pagalbos<br />
pranešimą būtina pataisyti (papildyti), raštu nurodydama valstybės pagalbos pranešimo<br />
užpildymo trūkumus. Valstybės pagalbos pranešimo bei kitos informacijos perdavimo dieną<br />
<strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong> raštu turi informuoti apie tai Lietuvos Respublikos Vyriausybės<br />
kanceliariją ir Užsienio reikalų ministeriją.<br />
Valstybės pagalbos teikėjai taip pat privalo pateikti <strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong>i metines ataskaitas<br />
apie suteiktą valstybės pagalbą. Šios ataskaitos teikiamos užpildžius atitinkamas Komisijos<br />
reglamentu (EB) Nr. 794/2004 patvirtintas formas ir <strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong>i pateikiamos ne<br />
vėliau kaip prieš mėnesį iki Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 6 straipsnyje nustatyto<br />
laikotarpio pabaigos. <strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong> visą minėtą informaciją perduoda Europos<br />
Komisijai.<br />
Išvadų dėl nacionalinių teisės aktų (jų projektų) atitikties valstybės pagalbą<br />
reglamentuojantiems ES teisės aktams, konsultacijų dėl ES teisės taikymo teikimas<br />
<strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong> teikia valstybės pagalbos teikėjams konsultacijas visais valstybės<br />
pagalbos pranešimo formų užpildymo klausimais. <strong>Konkurencijos</strong> taryboje analizuojami<br />
valstybės pagalbos teikėjų pateikti valstybės pagalbos projektai bei vertinamas šių projektų<br />
atitikimas ES teisės reikalavimams. Dėl šių projektų teikiamos išvados bei pasiūlymai.<br />
Valstybės pagalbos teikėjų prašymu, kuris turi būti pateiktas kartu su valstybės pagalbos<br />
pranešimu, <strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong>, prieš perduodama valstybės pagalbos pranešimą Europos<br />
Komisijai, gali atlikti valstybės pagalbos projekto ekspertizę ir pateikti valstybės pagalbos<br />
teikėjui išvadas bei rekomendacijas dėl numatomos teikti valstybės pagalbos atitikimo ES<br />
teisės reikalavimams. Pateikto <strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong>i valstybės pagalbos projekto ekspertizė<br />
gali būti atliekama ir tuo atveju, kai valstybės pagalbos teikėjas nepateikė tokio prašymo,<br />
tačiau <strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong> turi pagrįstų abejonių dėl valstybės pagalbos atitikimo ES teisės<br />
reikalavimams valstybės pagalbos srityje.<br />
Išankstinis valstybės pagalbos projektų įvertinimas <strong>Konkurencijos</strong> taryboje padeda išvengti<br />
problemų, susijusių su valstybės pagalbos, kuri neatitinka galiojančių ES reikalavimų,<br />
teikimu. Tinkamos nacionalinės pagalbos programos ir gerai parengti jas taikantys ekspertai<br />
taip pat yra labai svarbi Europos Sąjungos Struktūrinių bei Sanglaudos fondų sėkmingo<br />
panaudojimo prielaida.<br />
Kartu būtina pažymėti, kad pagal Europos Bendrijos teisę tik Europos Komisija ir<br />
Teisingumo Teismas gali įvertinti valstybės pagalbos atitikimą bendrajai rinkai. Todėl<br />
<strong>Konkurencijos</strong> tarybos išvada dėl minėtų projektų atitikimo galiojantiems valstybės pagalbos<br />
reikalavimams gali būti tik patariamojo pobūdžio.<br />
Pažymėtina, kad <strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong> konsultuoja suinteresuotas institucijas, juridinius bei<br />
fizinius asmenis ne tik pranešimo apie pagalbą pildymo klausimais, bei ir visais klausimais,<br />
susijusiais su pagalbos priemonėmis.
57<br />
Informacijos kaupimas<br />
Visa informacija apie teikiamą Lietuvoje pagalbą kaupiama Suteiktos valstybės pagalbos<br />
registre, kuris buvo įsteigtas 2005 m. sausio 19 d. Lietuvos Respublikos Vyriausybės<br />
nutarimu Nr. 35 „Dėl Suteiktos valstybės pagalbos registro įsteigimo, jo nuostatų patvirtinimo<br />
ir veiklos pradžios nustatymo“ (Žin., 2004, Nr. 9-282; 2006 Nr. 92-3638; 2007, Nr. 50-1925;<br />
2008, Nr. 66-2509) ir pradėjo veikti 2005 m. spalio 1 d.<br />
Pagalbos registravimo taisyklės patvirtintos 2005 m. rugsėjo 29 d. <strong>Konkurencijos</strong> tarybos<br />
nutarimu Nr. 1S-111 „Dėl Suteiktos valstybės pagalbos registravimo taisyklių patvirtinimo“<br />
(Žin., 2005, Nr. 118-4301; 2007, Nr. 77-3118).<br />
Pagalbos teikėjas, prieš konkrečiam ūkio subjektui suteikdamas de minimis pagalbą, šiame<br />
registre privalo patikrinti, ar dėl to nebus viršyta leistina de minimis pagalbos riba, taip pat per<br />
tris darbo dienas įvesti į šį registrą duomenis apie suteiktą de minimis pagalbą.<br />
Lietuvos pozicijos atstovavimas<br />
Dar viena svarbi <strong>Konkurencijos</strong> tarybos veiklos kryptis yra Lietuvos pozicijos atstovavimas<br />
valstybės pagalbos klausimais, t.y.:<br />
- Lietuvos pozicijos atstovavimas sprendžiant su valstybės pagalba susijusius klausimus<br />
(ypač Reglamente (EB) Nr. 659/1999 apibrėžtus klausimus);<br />
- Lietuvos Respublikos atstovavimas Europos Komisijos įsteigtame Patariamajame<br />
Valstybės Pagalbos Komitete;<br />
- dalyvavimas kituose valstybės pagalbos klausimus nagrinėjančiuose susirinkimuose,<br />
kuriuos rengia Europos Komisija.<br />
Visais minėtais klausimais, jei būtina, <strong>Konkurencijos</strong> <strong>taryba</strong>, rengdama Lietuvos poziciją,<br />
kreipiasi į valstybės pagalbos teikėjus dėl pasiūlymų ar pastabų teikimo.<br />
Šviečiamoji veikla<br />
Valstybės pagalbos monitoringo srityje labai svarbi <strong>Konkurencijos</strong> tarybos funkcija yra ir<br />
išliks šviečiamoji veikla, valstybės pagalbos teikėjų, verslo bendruomenės informuotumo apie<br />
valstybės pagalbos taisykles didinimas.
58<br />
13. STRUKTŪRINIAI FONDAI IR <strong>VALSTYBĖS</strong> PAGALBA<br />
Teisinis pagrindas<br />
1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1260/1999, nustatantis struktūrinių<br />
fondų bendrąsias nuostatas<br />
Principai<br />
Svarbiausias principas - struktūrinių fondų finansuojama veikla turi atitikti Europos Sąjungos<br />
konkurencijos taisykles.<br />
Norint užtikrinti suderinamumą su valstybės pagalbos taisyklėmis, reikia nustatyti, kokia<br />
programoje numatyta veikla gali būti valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį<br />
(t.y. gali atitikti 4 valstybės pagalbos kriterijus).<br />
Svarbu atkreipti dėmesį, kad valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritis yra labai plati ir<br />
apima ne tik tradicines paramos verslui priemones. Šios taisyklės taip pat gali būti taikomos:<br />
- žmogiškųjų išteklių priemonėms (tam tikriems pagalbos užimtumui ir mokymui<br />
tipams);<br />
- infrastruktūros priemonėms. Daugeliu atvejų viešojo sektoriaus vykdomas<br />
infrastruktūros kūrimas yra bendro pobūdžio priemonė, kuriai netaikomos valstybės<br />
pagalbos taisyklės - su sąlyga, kad visiems potencialiems naudotojams vienodomis<br />
sąlygomis yra garantuojamas priėjimas prie infrastruktūros.<br />
- Jei valstybė finansuoja infrastruktūros kūrimą bendradarbiaudama su privačiu<br />
sektoriumi ("viešojo ir privataus sektoriaus bendradarbiavimas" (VPB)), ji savo<br />
paramą turi suderinti su valstybės pagalbos taisyklėmis. Viena iš galimybių yra<br />
valstybės dalyvavimas projekte vienodomis sąlygomis su privačiais investuotojais.<br />
Tokiu atveju galima daryti prielaidą, kad priemonė nesuteikia jokio pranašumo. Kitas<br />
variantas galėtų būti nediskriminuojantis viešas konkursas, atviras visiems esamiems<br />
ir potencialiems konkurentams. Tai leistų užtikrinti, kad konkurencijos iškraipymas<br />
bus ribotas, o valstybės paramos dydis bus minimalus (tik toks, kokio reikia projektui<br />
įgyvendinti). Jei kyla abejonių, ar pagal tam tikrą projektą bus teikiama valstybės<br />
pagalba, patartina apie jį pranešti Europos Komisijai.<br />
Valstybės pagalbos vertinimo nuostatos<br />
Atskiruose struktūrinių fondų programavimo ciklo etapuose vadovaujamasi tokiomis<br />
nuostatomis:<br />
Derybos ir programų tvirtinimas. Europos Komisija turi įvertinti valstybių narių pateiktus<br />
planus, kad nustatytų, ar jie atitinka valstybės pagalbos taisykles. Todėl veiklos programose ir<br />
bendruosiuose programavimo dokumentuose turėtų būti pateikiama atitinkama informacija.<br />
Reikia atkreipti dėmesį, kad Europos Komisija blokuos Bendrijos įnašą į priemones ar<br />
prioritetus, jei nebus pilnai užtikrinamas suderinamumas su valstybės pagalbos taisyklėmis.<br />
Tam, kad būtų palengvinta valstybės pagalbos struktūrinių fondų programose kontrolė ir<br />
monitoringas, kiekvienoje veiklos programoje turi būti pateikiama valstybės pagalbos lentelė,<br />
išvardijanti visas pagal šią programą finansuojamas valstybės pagalbos priemones.<br />
Patvirtintų programų įgyvendinimas. Patvirtinus programą, atitinkama Valdančioji institucija<br />
privalo užtikrinti, kad bet kokia veikla atitiks valstybės pagalbos taisykles (tiksliau - Fondų<br />
įnašas bet kuriai individualiai veiklai neviršys nustatytų ribų).<br />
Monitoringas ir finansinė kontrolė. Valdančiosios institucijos metinės įgyvendinimo<br />
ataskaitos turėtų detalizuoti, kokių žingsnių imtasi suderinamumui su ES valstybės pagalbos<br />
taisyklėmis užtikrinti. Valstybės narės ir Europos Komisija taip pat turi užtikrinti, kad<br />
paramos valdymas atitinka ES konkurencijos taisykles. Be to, Europos Komisija gali<br />
sustabdyti mokėjimus ir net nuspręsti atlikti finansinius pataisymus, jei pagalba teikiama<br />
nesilaikant valstybės pagalbos taisyklių.
59<br />
14. VISUOTINĖS EKONOMINĖS SVARBOS PASLAUGOS<br />
Įmonės, kurioms suteiktos specialios ar išimtinės teisės, arba kurios teikia visuotinės<br />
ekonominės svarbos paslaugas, gali gauti valstybės pagalbą, skirtą minėtiems tikslams<br />
įgyvendinti. Tokiu atveju Europos Sąjungos teisės aktais nustatyti reikalavimai valstybės<br />
pagalbos srityje taikomi tik ta apimtimi, kiek jų taikymas netrukdo šioms įmonėms vykdyti<br />
minėtų funkcijų.<br />
Valstybė narė turi teisę nustatyti, kas yra laikoma visuotinės ekonominės svarbos paslaugų<br />
kompensavimu. Paprastai tai yra paslaugos, kurios įprastinėmis rinkos sąlygomis tinkamu<br />
mastu (kokybe) be valstybės institucijų įsikišimo nebūtų teikiamos.<br />
Parama, teikiama išlaidų, kurios yra susijusios su visuotinės ekonominės svarbos paslaugų<br />
teikimu, kompensavimui, nėra laikoma valstybės pagalba tuo atveju, jei kompensuojant šias<br />
išlaidas laikomasi neutralumo, proporcingumo principų bei nustatytų taisyklių.<br />
2003 m. Altmark Trans byloje (svarstyta parama viešųjų paslaugų teikimui transporto<br />
sektoriuje Vokietijoje) teismas nustatė, kad nuostolių, susijusių su viešųjų paslaugų teikimu,<br />
kompensavimas nėra valstybės pagalba, jei:<br />
viešosios paslaugos yra aiškiai apibrėžtos, o įmonė yra įpareigota jas teikti;<br />
iš anksto, aiškiai ir skaidriai apibrėžti parametrai, kuriais remiantis yra nustatomas išlaidų<br />
kompensavimo dydis;<br />
išlaidų kompensavimo dydis neturi būti didesnis nei būtina tam, kad būtų padengtos išlaidos,<br />
susijusios su viešųjų paslaugų teikimu;<br />
jei įmonė viešosioms paslaugoms teikti parenkama ne konkurso būdu, tai minėtų išlaidų<br />
kompensavimo dydis turi būti nustatomas palyginant atitinkamas išlaidas su tomis išlaidomis,<br />
kurias patiria panašios įmonės.<br />
Jei paslaugos teikėjas (pvz., ligoninė) minėtoms paslaugoms teikti parenkamas ne konkurso<br />
būdu, ir nėra įmanoma palyginti išlaidas, kurias patiria panašūs paslaugos teikėjai, parama,<br />
skirta kompensuoti nuostolius, kurie susiję su šių paslaugų teikimu, gali būti valstybės<br />
pagalba.<br />
Tuo atveju, jei parama laikoma valstybės pagalba, ši pagalba yra suderinama su bendra rinka,<br />
jei ji teikiama laikantis atitinkamų Europos Sąjungos teisės aktų reikalavimų.<br />
Teisinis pagrindas<br />
2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimas dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2<br />
dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam<br />
tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (OL 2012<br />
C 8, p. 15).<br />
2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos Komunikatas „Europos Sąjungos bendrosios nuostatos dėl<br />
valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma“ (OL 2012 C 8, p. 4).<br />
2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos Komunikatas dėl Europos Sąjungos valstybės pagalbos<br />
taisyklių taikymo kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą (OL<br />
2012 m. balandžio 25 d. Europos Komisijos reglamentas (ES) Nr. 360/2012 dėl Sutarties dėl<br />
Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai, skiriamai<br />
visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teikiančioms įmonėms (OL 2012 L 114, p. 8).
60<br />
Geležinkelio, kelių ir vidaus vandenų transporto sektoriams taikomos atskiros taisyklės:<br />
1969 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1191/69 dėl valstybių narių veiksmų,<br />
susijusių su įsipareigojimais. Neatskiriamais nuo viešosios paslaugos geležinkelio, kelių ir<br />
vidaus vandenų transporto srityje sąvokos (OL 1969 L 156, p. 1), su paskutiniais pakeitimais,<br />
padarytais Reglamentu (EEB) Nr. 1893/91 (OL 1991 L 169, p. 1).<br />
1970 m. birželio 4 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1107/70 dėl pagalbos teikimo<br />
geležinkelio, kelių ir vidaus vandenų transportui (OL 1970 L 130, p. 1), su paskutiniais<br />
pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 543/97 (OL 1997 L 84, p. 6).<br />
Sprendimo taikymo sritis<br />
1. Šis sprendimas taikomas vienai iš toliau nurodytų kategorijų priklausančiai valstybės<br />
pagalbai kompensacijos už viešąją paslaugą forma, suteiktai įmonėms, kurioms pavesta teikti<br />
visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, kaip nurodyta Sutarties 106 straipsnio 2 dalyje:<br />
a) kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų, kurių vertė per metus neviršija<br />
15 mln. EUR, teikimą kitose nei transporto ir transporto infrastruktūros srityse;<br />
jeigu kompensacijos suma per pavedimo laikotarpį kinta, metinė suma apskaičiuojama kaip<br />
metinių kompensacijos sumų, kurias numatoma gauti per pavedimo laikotarpį, vidurkis,<br />
b) kompensacijai už ligoninių, teikiančių sveikatos priežiūros, ir, jei tinka, pirmosios pagalbos<br />
paslaugas, visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą. pagalbinės veiklos, tiesiogiai<br />
susijusios su pagrindine veikla (ypač mokslinių tyrimų veiklos) vykdymu neužkertamas kelias<br />
šio punkto taikymui,<br />
c) kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų, kuriomis tenkinami socialiniai<br />
poreikiai, susiję su sveikatos ir ilgalaike priežiūra, vaiko priežiūra, galimybe įsidarbinti ir vėl<br />
integruotis į darbo rinką, socialiniu būstu ir pažeidžiamų grupių socialine rūpyba ir įtrauktimi,<br />
teikimą,<br />
d) kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos susisiekimo paslaugas oro arba jūrų<br />
transportu su salomis, iš kurių ir į kurias per dvejus finansinius metus iki tų metų, kuriais<br />
buvo pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugą, vidutiniškai per metus keliavo ne<br />
daugiau kaip 300 000 keleivių,<br />
e) kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugas oro uostams ir uostams,<br />
kuriuose vidutinis keleivių skaičius per dvejus finansinius metus iki tų metų, kuriais buvo<br />
pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugą, neviršija 200 000 keleivių oro uostų<br />
atveju ir 300 000 keleivių uostų atveju.<br />
2. Šis sprendimas taikomas tik tada, kai įmonei pavedama teikti visuotinės ekonominės<br />
svarbos paslaugą ne ilgesnį nei dešimties metų laikotarpį. Kai pavedimo laikotarpis ilgesnis<br />
nei dešimt metų, sprendimas taikomas tik tada, kai paslaugos teikėjas turi imtis didelių<br />
investicijų, kurios turi būti amortizuotos per ilgesnį laikotarpį pagal bendruosius apskaitos<br />
principus.<br />
3. Jeigu pavedimo laikotarpiu šio sprendimo taikymo sąlygos nustoja būti tenkinamos, apie<br />
priemonę pranešama pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį.<br />
Įpareigojimas<br />
Įmonė turi būti įpareigota teikti tam tikras bendros ekonominės svarbos paslaugas. Tokio<br />
įpareigojimo (teisės akto) formą nustato valstybė narė, tačiau jame privalo būti nurodyta:<br />
viešosios paslaugos įsipareigojimų pobūdis ir trukmė;<br />
atitinkama įmonė ir teritorija;<br />
bet kokių išskirtinių ar specialių teisių pobūdis;<br />
kompensacijos apskaičiavimo, kontrolės ir peržiūros kriterijai;<br />
priemonės kompensacijos permokai išvengti ir grąžinti.
61<br />
Kompensacija<br />
1. Kompensacijos suma negali viršyti to, kas būtina grynosioms išlaidoms, patirtoms vykdant<br />
su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, padengti, įskaitant nuosaikų pelną.<br />
2. Grynosios išlaidos gali būti apskaičiuojamos kaip skirtumas tarp 3 dalyje apibrėžtų išlaidų<br />
ir 4 dalyje apibrėžtų pajamų. Jos taip pat gali būti apskaičiuojamos kaip skirtumas tarp<br />
įmonės, vykdančios su viešąja paslauga susijusį įsipareigojimą, grynųjų išlaidų ir tos pačios<br />
įmonės, nevykdančios tokio įsipareigojimo, grynųjų išlaidų arba pelno.<br />
3. Išlaidos, į kurias turi būti atsižvelgiama, yra visos dėl visuotinės ekonominės svarbos<br />
paslaugos teikimo patiriamos išlaidos. Jos apskaičiuojamos remiantis šiais bendrai priimtais<br />
išlaidų apskaitos principais:<br />
a) jei įmonė vykdo veiklą, susijusią tik su visuotinės ekonominės svarbos paslaugos teikimu,<br />
atsižvelgiama į visas įmonės išlaidas,<br />
b) jei įmonė taip pat vykdo kitą veiklą, nesusijusią su visuotinės ekonominės svarbos<br />
paslauga, atsižvelgiama tik į išlaidas, susijusias su visuotinės ekonominės svarbos paslauga,<br />
c) išlaidos, siejamos su visuotinės ekonominės svarbos paslauga, gali apimti visas tiesiogines<br />
išlaidas, patirtas teikiant visuotinės ekonominės svarbos paslaugą ir tinkamą išlaidų, kurios<br />
bendros visuotinės ekonominės svarbos paslaugai ir kitai veiklai, dalį,<br />
d) gali būti atsižvelgiama į su investicijomis, ypač su infrastruktūra, susijusias išlaidas,<br />
būtinas visuotinės ekonominės svarbos paslaugai teikti.<br />
4. Pajamos, į kurias reikia atsižvelgti, turi apimti bent visas pajamas, gautas už visuotinės<br />
ekonominės svarbos paslaugą, nepriklausomai nuo to, ar pajamos priskiriamos valstybės<br />
pagalbai pagal Sutarties 107 straipsnį. Jeigu įmonei priklauso specialiosios ar išskirtinės<br />
teisės, susijusios su kita veikla nei visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimas, už kurį<br />
skiriama pagalba, dėl kurių gaunamas didesnis nei nuosaikus pelnas, arba įmonė naudojasi<br />
kitomis valstybės suteiktomis lengvatomis, į jas būtina atsižvelgti nustatant įmonės pajamas,<br />
nepaisant jų klasifikavimo pagal Sutarties 107 straipsnį. Valstybė narė gali nuspręsti, kad<br />
pelnas, gautas vykdant kitą su atitinkama visuotinės ekonominės svarbos paslauga nesusijusią<br />
veiklą, būtų naudojamas visuotinės ekonominės svarbos paslaugai iš dalies ar visiškai<br />
finansuoti.<br />
5. Šiame sprendime nuosaikus pelnas reiškia kapitalo grąžos normą, kurios reikėtų vidutinei<br />
įmonei, svarstančiai, ar teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugą visu pavedimo<br />
laikotarpiu, ir kurią apskaičiuojant atsižvelgiama į rizikos mastą. Kapitalo grąžos norma<br />
reiškia kaip vidinės grąžos norma, kurią įmonė gauna iš pavedimo laikotarpiu investuoto<br />
kapitalo. Rizikos mastas priklauso nuo sektoriaus, paslaugos rūšies ir kompensavimo<br />
mechanizmo savybių.<br />
6. Siekdamos nustatyti, kas yra nuosaikus pelnas, valstybės narės gali įvesti skatinamuosius<br />
kriterijus, susijusius, pavyzdžiui, su teikiamos paslaugos kokybe ir našumo padidėjimu.<br />
Padidėjus našumui, teikiamos paslaugos kokybė neturi sumažėti. Bet koks atlygis, susijęs su<br />
veiklos našumo padidėjimu, turėtų būti tokio dydžio, kad padidėjęs našumas būtų vienodai<br />
naudingas tiek įmonei ir valstybei narei, tiek (arba) naudotojams.<br />
7. Bet kuriuo atveju šiame sprendime kapitalo grąžos norma, neviršijanti atitinkamos<br />
apsikeitimo sandorių normos ir papildomų 100 bazinių punktų, turėtų būti laikoma nuosaikia.<br />
Atitinkama apsikeitimo sandorių norma – tai apsikeitimo sandorių norma, kurios terminas ir<br />
valiuta atitinka pavedime nurodytą laikotarpį ir valiutą. Jeigu visuotinės ekonominės svarbos<br />
paslaugos teikimas nesusijęs su didele komercine ar sutartine rizika, ypač kai ex post iš esmės<br />
kompensuojamos visos grynosios išlaidos, patirtos teikiant visuotinės ekonominės svarbos<br />
paslaugą, nuosaikus pelnas negali viršyti atitinkamos apsikeitimo sandorių normos ir<br />
papildomų 100 bazinių punktų.<br />
8. Jeigu dėl konkrečių aplinkybių kapitalo grąžos normos naudoti neįmanoma, valstybės narės<br />
gali remtis kitais pelno dydžio rodikliais, nei kapitalo grąžos norma, nuosaikiam pelnui<br />
nustatyti, pavyzdžiui, pelno apskaitos priemonėmis, tokiomis kaip vidutinė nuosavo kapitalo<br />
grąža, panaudoto kapitalo grąža, turto grąža arba pardavimo grąža. Grąža tam tikrais metais –
62<br />
tai pajamos neatskaičius palūkanų ir mokesčių tais metais. Grąžos vidurkis apskaičiuojamas<br />
sutarties vykdymo laikotarpiu taikant diskonto koeficientą, kaip nurodyta Komisijos<br />
komunikate dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo9. Nesvarbu, kuris<br />
rodiklis pasirenkamas, valstybė narė Komisijai paprašius turi galėti pateikti įrodymus, kad<br />
pelnas neviršija pelno, kurio reikėtų vidutinei įmonei svarstant, ar teikti visuotinės<br />
ekonominės svarbos paslaugą; pavyzdžiui, valstybė narė gali nurodyti grąžą, gaunamą pagal<br />
panašias konkurencinėmis sąlygomis sudarytas viešųjų paslaugų sutartis.<br />
9. Kai įmonė vykdo tiek su visuotinės ekonominės svarbos paslauga susijusią veiklą, tiek<br />
kitokią veiklą, vidaus sąskaitose turi būti atskirai pateiktos su visuotinės ekonominės svarbos<br />
paslaugomis susijusios išlaidos bei pajamos ir su kitos veiklos vykdymu susijusios išlaidos ir<br />
pajamos, bei nurodyti išlaidų ir pajamų paskirstymo kriterijai. Išlaidos, susijusios su<br />
visuotinės ekonominės svarbos paslaugai nepriskiriama veikla, apima visas tiesiogines<br />
išlaidas, reikiamą bendrų išlaidų dalį ir deramą kapitalo grąžą. Šioms išlaidoms padengti<br />
kompensacija neteikiama.<br />
10. Valstybės narės reikalauja, kad susijusi įmonė grąžintų gautą kompensacijos permoką.<br />
Informacijos prieinamumas<br />
Valstybės narės pavedimo vykdymo laikotarpiu ir bent dešimt metų nuo pavedimo laikotarpio<br />
pabaigos turi saugoti informaciją, kuri yra būtina nustatyti, ar skirta kompensacija yra<br />
suderinama su šiuo sprendimu.<br />
Tuo atveju, kai valstybės pagalba įmonei, įpareigotai teikti visuotinės ekonominės svarbos<br />
paslaugas, negali būti teikiama pagal Sprendimą, ji privalo būti teikiama laikantis Komisijos<br />
komunikato Europos Sąjungos bendrosios nuostatos dėl valstybės pagalbos kompensacijos už<br />
viešąją paslaugą forma (OL 2012 C 8, p. 4), pateikus pranešimą Europos Komisijai pagal<br />
Sutarties 108 straipsnio 3 dalies nuostatas ir gavus Europos Komisijos pritarimą.
63<br />
15. FINANSINIO SKAIDRUMO DIREKTYVA<br />
Pagal 2006 m. lapkričio 16 d. Komisijos direktyvos 2006/111/EB dėl finansinių santykių tarp<br />
valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo ir dėl finansinio skaidrumo tam tikrose įmonėse<br />
(OL 2006 L 318, p. 17) (toliau - Komisijos direktyva 2006/111/EB) nuostatas, valstybėse<br />
narėse turi būti užtikrinami skaidrūs finansiniai santykiai tarp valstybės institucijų ir įmonių,<br />
kurioms šios institucijos gali daryti lemiamą įtaką, bei įmonių, privalančių tvarkyti atskiras<br />
sąskaitas. Turi būti gerai žinoma apie:<br />
- valstybės lėšas, kurias valstybės institucijos tiesiogiai skiria atitinkamoms įmonėms;<br />
- valstybės lėšas, kurias valstybės institucijos skiria per finansų įstaigas ar kitus<br />
tarpininkus;<br />
- faktinį šių valstybės lėšų panaudojimą.<br />
Be to, pagal Komisijos direktyvos 2006/111/EB reikalavimus valstybės narės privalo kaupti ir<br />
saugoti informaciją, susijusią su finansiniais santykiais tarp valstybės institucijų ir įmonių,<br />
kurioms valstybės institucijos gali daryti lemiamą įtaką. Reikalavimas dėl informacijos<br />
kaupimo taikytinas toms įmonėms, kurių metinės pardavimo grynosios pajamos per<br />
paskutinius dvejus finansinius metus (iki metų, kuriais buvo skirtos ar panaudotos valstybės<br />
lėšos) buvo ne mažesnės kaip 40 milijonų eurų (ekvivalentas litais) ir kurių veikla turi įtakos<br />
prekybai tarp Europos Sąjungos valstybių narių. Minėta Komisijos direktyva 2006/111/EB<br />
taip pat nustato tam tikrus reikalavimus įmonėms, kurioms yra suteiktos specialios ar<br />
išimtinės teisės, arba kurios teikia bendros ekonominės svarbos paslaugas. Šioms įmonėms<br />
yra taikomas įpareigojimas tvarkyti atskirą vidaus buhalterinę apskaitą, t.y. atskirti vidaus<br />
sąskaitas pagal įvairias veiklos rūšis. Pagal Komisijos direktyvą 2006/111/EB, apdirbamosios<br />
gamybos įmonės, kurioms valstybės institucijos gali daryti lemiamą įtaką ir kurios atitinka<br />
minėta direktyva nustatytus reikalavimus, privalo kasmet pateikti Europos Komisijai išsamią<br />
informaciją apie savo veiklą. Šis reikalavimas taikytinas apdirbamosios gamybos įmonėms,<br />
kurių metinės pardavimo grynosios pajamos paskutiniais finansiniais metais yra didesnės kaip<br />
250 milijonų eurų (ekvivalentas litais).<br />
Komisijos direktyvos 2006/111/EB nuostatų įgyvendinimą užtikrina Lietuvos Respublikos<br />
Vyriausybės 2005 m. liepos 14 d. nutarimas Nr. 768 „Dėl Informacijos apie finansinius<br />
santykius tarp valstybės institucijų ir įmonių, kurioms valstybės institucijos gali daryti<br />
lemiamą įtaką, ir apie tam tikras įmones kaupimo taisyklių patvirtinimo“ (Žin., 2005, Nr. 87-<br />
3264; 2007, Nr. 135-5477).
64<br />
16. PAAIŠKINIMAS<br />
Tikimės, kad valstybės pagalbos vadove pateikiama informacija padės valstybės tarnautojams<br />
teisingai taikyti valstybės pagalbos taisykles.<br />
Mūsų tikslas yra pateikti naujausią ir aktualiausią informaciją. Jei dėl mūsų kaltės įsivėlė<br />
netikslumai, tai tik pastebėjus, šie netikslumai nedelsiant bus pašalinti. Norime pabrėžti, kad<br />
vadovas yra informacinio rekomendacinio pobūdžio. Būtina atkreipti dėmesį, kad vadovas<br />
nėra oficialus teisės aktas, jame pateikti patarimai yra tik bendro pobūdžio rekomendacijos ir<br />
nuorodos. Kiekvienu individualiu atveju būtina atsižvelgti į specifines aplinkybes, kuriomis<br />
teikiama pagalba. Todėl, teikiant pagalbą ar ruošiant atitinkamus projektus, negalima<br />
vadovautis šia medžiaga kaip oficialiu dokumentu. Būtina vadovautis oficialiais teisės aktais,<br />
kurie pateikti oficialioje Europos Komisijos svetainėje<br />
http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/legislation/legislation.html.<br />
Informacija valstybės pagalbos klausimais taip pat skelbiama adresu: http://www.konkuren.lt.