03 Veiksmazodis (a).pdf - VPU biblioteka
03 Veiksmazodis (a).pdf - VPU biblioteka
03 Veiksmazodis (a).pdf - VPU biblioteka
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
VEIKSMAÞODIS<br />
Moksliniuose ir mokomuosiuose darbuose paprastai skyrium nagrinëjamas<br />
pirminiø (dviskiemeniø), miðriøjø, priesaginiø veiksmaþodþiø<br />
kirèiavimas; daug kur raðoma ir apie prieðdëliniø, sangràþiniø lyèiø kirèiavimo<br />
taisykles, þr. (Grenda, 1977, 46–55; Laigonaitë, 1959, 69–80;<br />
Laigonaitë, 1978, 71–82; LKG II 298–311; SkBK 29–34; Stundþia, 1995,<br />
120–144, 146–149; Vaitkevièiûtë, 1997, 115–198; Vidþiûnas, 1997, 188–<br />
218; Vitkauskas, 1995, 64–85).<br />
Ðioje knygoje ið esmës laikomasi tradicinio veiksmaþodþiø skirstymo á<br />
pirminius, miðriuosius ir priesaginius. Taèiau prie tø paèiø skyriø ðliejamos<br />
ir prieðdëlinës bei sangràþinës lytys; jos daþniausiai perima pamatiniø formø<br />
kamieno kirèiavimo ypatybes (tik retais atvejais kirtis nuðoka á prieðdëlá<br />
arba sangràþos rodiklá). Tuo norima parodyti tam tikros morfonologinës<br />
sandaros veiksmaþodþiø ir jø prieðdëliniø bei sangràþiniø vediniø visumà.<br />
Darbe neraðoma apie iðvestiniø asmenuojamøjø ir neasmenuojamøjø<br />
formø kirèiavimà dël keliø prieþasèiø. Pirma, pastarøjø formø kirèiavimo<br />
dësningumai yra pakankamai iðsamiai iðnagrinëti kitø autoriø veikaluose<br />
ir tø lyèiø kirèiavimo normø kodifikacija bk. jau kelis deðimtmeèius<br />
nëra kitusi. Antra, kaip ir nagrinëjant vardaþodþius, èia nekeliamas uþdavinys<br />
aptarti veiksmaþodþiø kaitybos ir kirèiavimo santykius. Treèia,<br />
sistemiðkai þiûrint, reikëtø pateikti kiekvieno skyriaus veiksmaþodþiø visas<br />
iðvestines lytis ir tai uþimtø daug vietos (literatûroje áprasta pavieniais<br />
pavyzdþiais iliustruoti tik specifinius tø lyèiø kirèiavimo bruoþus).<br />
NEPRIESAGINIAI VEIKSMAÞODÞIAI<br />
Lietuviø bendrinëje kalboje vartojama daugiau kaip 1160 pirminiø<br />
(paprastøjø) veiksmaþodþiø. Kirèiuojami jie gana ávairiai. Mokslinëje ir<br />
mokomojoje literatûroje pirminiai veiksmaþodþiai skirstomi á tam tikras
46<br />
grupes, atsiþvelgiant á pagrindiniø formø ðaknies ilgumà ir priegaidæ, esamojo<br />
ir bûtojo kartinio laiko asmenø kirèio vietà (Laigonaitë, 1959, 69–71;<br />
Laigonaitë, 1970, 77–79; Laigonaitë, 1978, 71–73; LKG II 298–300; LV<br />
146; SkBK 31; Vaitkevièiûtë, 1997, 117–129; Vitkauskas, 1995, 64–74).<br />
Kai kuriuose veikaluose, áskaitant ir „Dabartinës lietuviø kalbos gramatikà“<br />
(DLKG 338–340), tenkinamasi bendrais teiginiais apie esamojo ir<br />
bûtojo kartinio laiko formø kirèio pastovumà ir nepastovumà.<br />
Ne viename darbe bandoma ieðkoti papildomø poþymiø, padedanèiø<br />
nustatyti, kuriam kirèiavimo tipui skirtini veiksmaþodþiai. „Lietuviø<br />
kalbos gramatikoje“ nurodoma, kad esamojo ir bûtojo kartinio laiko<br />
formø tvirtagalæ, o bendraties – trumpà arba tvirtapradæ ðakná turi<br />
intarpiniai ir neintarpiniai veiksmaþodþiai su ðaknies balsiais a, e (LKG<br />
II 299). Ten pat raðoma, kad intarpiniai veiksmaþodþiai su ðaknies balsiais<br />
i, u priklauso tam pogrupiui, kurio veiksmaþodþiø esamojo laiko<br />
formø ðaknis yra tvirtagalë, bûtojo kartinio laiko – trumpa. Intarpiniø<br />
veiksmaþodþiø (ir tø, kurie tebeturi intarpà, ir tø, kuriø intarpas iðnyko<br />
pailgindamas ðaknies balsá) esamojo laiko ðaknies tvirtagaliðkumà pastebëjo<br />
ir kiti autoriai (Aðmantas, 1996, 251; Bernadiðienë, 1973, 40;<br />
Grenda, 1977, 48; Kazlauskas, 1968, 318; Stundþia, 1995, 121; Vitkauskas,<br />
1995, 72–73).<br />
„Lietuviø kalbos gramatikoje“ sakoma, kad dauguma veiksmaþodþiø<br />
su pailgintu balsiu bûtojo kartinio laiko ðaknyje priklauso treèiosios grupës<br />
pirmajam pogrupiui; ðiø veiksmaþodþiø esamojo laiko treèiojo asmens<br />
formos turi tvirtagalæ ar trumpà ðakná, o bendraties – tvirtapradæ<br />
(LKG II 300; plg. Aðmantas, 1996, 251; Bernadiðienë, 1973, 44–45).<br />
P. Bernadiðienë (1973, 44) ë kamieno veiksmaþodþiø kirèiavimà siejo<br />
su ðaknies garsø kaita: „vieni, kuriuose kaitaliojasi au : o, visose pagrindinëse<br />
formose turi tvirtapradæ priegaidæ, pvz.: griauna, griovë, griauti<br />
[...], kiti, kur kaitaliojasi a : o, e : ë, pagrindinëse formose turi tvirtagalæ<br />
priegaidæ, pvz.: vagia, vogë, vogti, gresia, grësë, grësti“.<br />
Pirminius veiksmaþodþius, kuriø pagrindinës formos skiriasi prozodine<br />
sandara, detaliai nagrinëja D. Mikulënienë (1981).<br />
Esama ir kitø pastabø dël pagrindiniø formø kirèiavimo santykio.<br />
È. Grenda (1977, 50), D. Mikulënienë (1989, 23) nurodo, jog tvirtapradæ<br />
priegaidæ turi bendratis tø veiksmaþodþiø, kuriø bent viena pagrindinë<br />
asmenuojamoji forma yra tvirtapradës ðaknies (plg. Bûtënas,<br />
1931, 162; Garde’as, 1971, 94). P. Bûtënas (Bût 162–163) teigia: „Jei
47<br />
dviskiemenis veiksmaþodis bendratyje turi tvirtagalæ priegaidæ, tai ir tame<br />
laike, kur yra kirèiuotinis ilgas skiemuo, bus irgi tvirtagalë priegaidë“.<br />
Bendraties ðaknies priegaidæ padeda nustatyti vien ðios formos fonetinë<br />
sandara. „Jeigu ilgojo skiemens branduolys – ilgasis balsis ar dvigarsis<br />
– eina tiesiai prieð Ÿti, tai akivaizdþiai vyrauja akûtas“ (Stundþia,<br />
1995, 121). Ilgieji balsiai ë, y, o, û ðioje padëtyje esti tik tvirtapradþiai;<br />
þr. dar (Kuosienë, 1976, 94).<br />
Visa tai neatstoja iðsamaus lietuviø bendrinës kalbos pirminiø veiksmaþodþiø<br />
fonetiniø ir morfologiniø poþymiø apraðo, padedanèio nustatyti,<br />
kuriam prozodiniam tipui skirtini tie þodþiai. Ðioje knygoje su<br />
veiksmaþodþiø kirèiavimu (ir ðaknies ilgumu) bus siejami keli poþymiai:<br />
1) esamojo laiko, bûtojo kartinio laiko, bendraties ðaknø skiemens pagrindas,<br />
2) priebalsiai, vartojami tarp esamojo laiko ðaknies skiemens<br />
pagrindo ir kamiengalio, 3) esamojo laiko 3 asmens kamiengalis, 4) priebalsiai,<br />
esantys tarp bûtojo kartinio laiko ðaknies skiemens pagrindo ir<br />
kamiengalio, 5) bûtojo kartinio laiko 3 asmens kamiengalis, 6) priebalsiai,<br />
esantys tarp bendraties ðaknies skiemens pagrindo ir priesagos Ÿti.<br />
Daþnu atveju tuos poþymius galima vadinti morfonologiniais. Paprastumo<br />
dëlei visi garsai þymimi ne transkripcijos þenklais, o áprastinëmis mûsø<br />
raðto raidëmis.<br />
Poþymiai ávardijami nevienodai: vienur nurodomi garsø tipai (pavyzdþiui,<br />
miðrieji dvigarsiai, dvibalsiai, ilgieji ar trumpieji balsiai; puèiamieji,<br />
sprogstamieji ar sklandieji priebalsiai, þymimi simboliais S, T, R), kitur<br />
minimi konkretûs garsai (pavyzdþiui, miðrusis dvigarsis ir, ilgasis balsis<br />
û, priebalsis ŸjŸ, priebalsiø junginiai ŸkðtŸ, ŸStŸ; abstraktumo vengiama<br />
tais atvejais, kai tëra tik vienas kitas toks þodis arba kai konkreèiø garsø<br />
iðvardijimas padeda skirti aptariamà þodþiø grupelæ nuo kitø).<br />
Pirminiai veiksmaþodþiai skirstomi pagal pagrindiniø formø ðaknies<br />
prozodinius poþymius. Pirmàjá skyriø sudaro tvirtapradës ðaknies veiksmaþodþiai;<br />
juos asmenuojant iðlaikomas pastovus kirtis. Antrajam skyriui<br />
priklauso netvirtapradës (tvirtagalës ar trumpos) ðaknies veiksmaþodþiai;<br />
asmenuojant esamojo ir bûtojo kartinio laiko vienaskaitos 1 ir 2<br />
asmens kirtá gauna galûnë. Treèiojo skyriaus veiksmaþodþiø ðaknis ávairuoja:<br />
vienø pagrindiniø formø – tvirtapradë, kitø – netvirtapradë; nuo<br />
to priklauso asmenuojamøjø formø (esamojo ir bûtojo kartinio laiko)<br />
kirèio vieta. Kiekviename skyriuje veiksmaþodþiai skirstomi á smulkesnius<br />
poskyrius, kuriuose detaliau atsispindi tø þodþiø morfonologiniai
48<br />
ypatumai: prozodinës ðaknø savybës, kamiengaliai, garsai, einantys prieð<br />
priesagà Ÿti ar kamiengalá, bei ðaknies vokalizmas.<br />
Prie pirminiø (paprastøjø) veiksmaþodþiø ðliejamos sangràþinës lytys<br />
– jø pagrindiniø formø ðaknies prozodinë sandara visai sutampa.<br />
Toliau pateikiami prieðdëliø vediniai: prieðdëliniai nesangràþiniai ir<br />
sangràþiniai veiksmaþodþiai. Tam tikrais atvejais kirtis nuðoka á prieðdëlá<br />
arba sangràþos rodiklá, ásiterpusá tarp prieðdëlio ir ðaknies. Prieðdëliniø<br />
lyèiø kirèiavimo ypatumai yra iðsamiai apraðyti; þr. (Babrauskas,<br />
1939, 38–39; Bunevièiûtë, 1994; Bût 171–176; Grenda, 1977, 54–<br />
55; Grinaveckienë, 1969, 54–64; Jaðinskaitë, 1961, 58–60; Kam I 57–61;<br />
Laigonaitë, 1959, 78–80; Laigonaitë, 1978, 80–82; LK 220; LKG II 308–<br />
311; LTÞp 33–34; LV 147–148; RÞ 63–64; SkBK 34; Stundþia, 1993,<br />
61–62; Stundþia, 1995, 146–148; Stundþia, 1995a; Vidþiûnas, 1997, 215–<br />
218; Vaitkevièiûtë, 1997, 176–196; Vitkauskas, 1995, 65–74). Norint aprëpti<br />
sangràþinius ir prieðdëlinius vedinius, viso ðio poskyrio veiksmaþodþiai<br />
vadinami nepriesaginiais (tuo norima pasakyti, kad jø pagrindinës<br />
formos neturi darybos priesagø; veiksmaþodþiø formantas Ÿ(s)ta<br />
èia nelaikomas darybos priemone).<br />
TVIRTAPRADËS ÐAKNIES VEIKSMAÞODÞIAI<br />
Visø pagrindiniø formø tvirtapradæ ðakná (taigi ir pastovø kirtá) turi<br />
beveik 200 pirminiø veiksmaþodþiø.<br />
1. Gausiausià grupæ sudaro tie tvirtapradës ðaknies veiksmaþodþiai,<br />
kuriø esamojo laiko kamiengalis yra Ÿia, bûtojo kartinio laiko – Ÿë,<br />
esamajame ir bûtajame kartiniame laike bei bendratyje tarp ðaknies skiemens<br />
pagrindo ir kamiengalio yra priebalsiø ŸS/TŸ (iðskyrus tuos atvejus,<br />
kai esamajame laike yra ŸèŸ, bûtajame kartiniame laike – ŸtŸ), visø trijø<br />
formø ðaknø skiemens pagrindu eina nesikaitaliojantys miðrieji dvigarsiai,<br />
dvibalsiai, ilgieji balsiai.<br />
Deja, remiantis èia nurodytais poþymiais, negalima atskirti analogiðkø<br />
tvirtapradës ir tvirtagalës ðaknies veiksmaþodþiø; plg. p. 91; þr. dar<br />
(Bernadiðienë, 1973, 39). Todël reikia ieðkoti konkretesniø ypatybiø, bûdingø,<br />
sakysim, bûtojo kartinio laiko formai (galima nagrinëti ir esamojo<br />
laiko bei bendraties bruoþus).<br />
Tvirtapradiðkai kirèiuojamos pagrindinës formos tø Ÿia kamieno<br />
veiksmaþodþiø, kuriø tam tikri bûtojo kartinio laiko ðaknies pagrindo
49<br />
garsai eina prieð tam tikrus priebalsius (èia ir toliau dviem kabliataðkiais<br />
skiriamos nevienodo daþnumo veiksmaþodþiø grupës):<br />
1) ilgasis balsis ë – prieð b, p, ð, þ: – ;; plëðti, plëðia, plëðë;; brëþti, brëþia,<br />
brëþë; glëbti, glëbia, glëbë; grëbti, grëbia, grëbë; mëþti, mëþia, mëþë; rëpti,<br />
rëpia, rëpë; rëþti, rëþia, rëþë;<br />
2) ilgasis balsis y – prieð b, þ : – ;; – ;; èyþti, èyþia, èyþë; dyþti, dyþia, dyþë;<br />
vyþti, vyþia, vyþë; þnybti, þnybia, þnybë;<br />
3) dvibalsis uo ar ilgasis balsis o – prieð d: – ;; – ;; guosti, guodþia,<br />
guodë; skrosti, skrodþia, skrodë; skuosti, skuodþia, skuodë; uosti, uodþia,<br />
uodë;<br />
4) miðrusis dvigarsis em ar dvibalsis ai – prieð ð: – ;; – ;; kaiðti, kaiðia,<br />
kaiðë; kemðti, kemðia, kemðë;<br />
5) miðrusis dvigarsis un – prieð g: – ;; jungti, jungia, jungë;; rungti, rungia,<br />
rungë.<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 38; LKG II 298; Stundþia, 1995, 123;<br />
Vaitkevièiûtë, 1997, 118–119).<br />
Kai kuriø nurodytomis fonetinëmis ir morfologinëmis ypatybëmis nesiskirianèiø<br />
pirminiø Ÿia kamieno veiksmaþodþiø kirèiavimà padeda nustatyti<br />
giminiðki Ÿsta veiksmaþodþiai ir miðrieji veiksmaþodþiai, turintys<br />
priesagà Ÿyti ar Ÿstyti, – jø kirèiuotos ðaknies priegaidë paprastai sutampa,<br />
plg.: siekti, siekia, siekë – saikstyti, saiksto, saikstë;; diegti, diegia, diegë –<br />
dygti, dygsta, dygo; daigyti, daigo, daigë; daigstyti, daigsto, daigstë; melþti,<br />
melþia, melþë – malþyti, malþo, malþë; spausti, spaudþia, spaudë – spaudyti,<br />
spaudo, spaudë; traukti, traukia, traukë – trûkti, trûksta, trûko; traukyti, trauko,<br />
traukë; vengti, vengia, vengë – vangstytis, vangstosi, vangstësi;; belsti, beldþia,<br />
beldë – baldyti(s), baldo(si), baldë(si); globti, globia, globë – globstyti,<br />
globsto, globstë; gniauþti, gniauþia, gniauþë – gniauþyti, gniauþo, gniauþë;<br />
gobti, gobia, gobë – gobstyti, gobsto, gobstë; gremþti, gremþia, gremþë – gramþyti,<br />
gramþo, gramþë; grieþti, grieþia, grieþë – graiþyti, graiþo, graiþë; grobti,<br />
grobia, grobë – grobstyti, grobsto, grobstë; juosti, juosia, juosë – juostyti, juosto,<br />
juostë; lauþti, lauþia, lauþë – lûþti, lûþta, lûþo; lauþyti, lauþo, lauþë; merkti,<br />
merkia, merkë – markstyti, marksto, markstë; niaukti, niaukia, niaukë –<br />
niaukstytis, niaukstosi, niaukstësi; raugti, raugia, raugë – rûgti, rûgsta, rûgo.<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 39; Laigonaitë, 1970, 78; Laigonaitë, 1978,<br />
71; LKG II 298; Stundþia, 1995, 123; Vidþiûnas, 1997, 192).<br />
Panaðiai galima gretinti ir tuos veiksmaþodþius, kuriø tvirtapradë<br />
priegaidë nustatoma ið kamieno garsø, plg.: brëþti, brëþia, brëþë – braiþyti,
50<br />
braiþo, braiþë; èyþti, èyþia, èyþë – èaiþyti, èaiþo, èaiþë; grëbti, grëbia, grëbë –<br />
grëbstyti, grëbsto, grëbstë; plëðti, plëðia, plëðë – plyðti, plyðta, plyðo; plëðyti,<br />
plëðo, plëðë; rëþti, rëþia, rëþë – raiþyti, raiþo, raiþë; uosti, uodþia, uodë – uostyti,<br />
uosto, uostë; þnybti, þnybia, þnybë – þnaibyti, þnaibo, þnaibë.<br />
Vienu kitu atveju bk. veiksmaþodþiø priegaidës nëra suderintos, plg.:<br />
èiaupti, èiaupia, èiaupë, bet èiaupyti, èiaupo, èiaupë; dergti, dergia, dergë,<br />
bet dargti, dargsta, dargo; niaukti, niaukia, niaukë, bet niûkti, niûksta, niûko;<br />
ræþti, ræþia, ræþë, bet ràþytis, ràþosi, ràþësi; ðvelpti, ðvelpia, ðvelpë, bet<br />
ðvilpti, ðvilpia, ðvilpë. Tarmiø duomenimis, galimi dësningi deriniai: èiaupti,<br />
èiaupia, èiaupë – èiaupyti LKÞ II 94; èiaupti LKÞ II 95 – èiaupyti, èiaupo,<br />
èiaupë; dergti, dergia, dergë LKÞ II 415 – dargti, dargsta, dargo LKÞ II<br />
284; niauktis, niaukiasi, niaukësi LKÞ VIII 764 – niûkti, niûksta, niûko<br />
LKÞ VIII 829; niaukstytis, niaukstosi, niaukstësi LKÞ VIII 763; ræþti, ræþia,<br />
ræþë LKÞ XI 512 – ràþytis, ràþosi, ràþësi LKÞ XI 342; ræþti, ræþia, ræþë<br />
LKÞ XI 512 – ràþytis, ràþosi, ràþësi LKÞ XI 342; ðvelpti, ðvelpia, ðvelpë<br />
LKÞ XV 487 – ðvilpti, ðvilpia, ðvilpë LKÞ XV 584; þr. dar (Grinaveckis,<br />
1973, 312; Otræbski, 1965, 218).<br />
Pagal bk. fonetinius ir darybinius poþymius neatpaþástamø (ar sunkiai<br />
atpaþástamø) tvirtapradës ðaknies veiksmaþodþiø lieka dar nemaþas<br />
bûrys: laukti, laukia, laukë;; austi, audþia, audë (plg. austyti, austo, austë<br />
LKÞ I 508); engti, engia, engë (plg. angstyti, angsto, angstë LKÞ I 140);<br />
klausti, klausia, klausë (plg. nutolusios reikðmës kitaip kirèiuojamà miðrøjá<br />
veiksmaþodá klausyti, klauso, klausë); kopti, kopia, kopë; skelbti, skelbia,<br />
skelbë;; èiuopti, èiuopia, èiuopë; dengti, dengia, dengë „smarkiai kà<br />
daryti (eiti, bëgti, vaþiuoti; muðti, trenkti, rëþti; valgyti, gerti)“; dobti, dobia,<br />
dobë; drengti, drengia, drengë; droþti, droþia, droþë; grauþti, grauþia,<br />
grauþë; griausti, griaudþia, griaudë „dundëti, trenkti; belsti“; keikti, keikia,<br />
keikë; kleisti, kleidþia, kleidë (plg. klysti, klysta, klydo); klumpti, klumpia,<br />
klumpë; kniaubti, kniaubia, kniaubë; koðti, koðia, koðë; pliekti, pliekia,<br />
pliekë; pluoðti, pluoðia, pluoðë; remþti, remþia, remþë; ðiauðti, ðiauðia, ðiauðë...<br />
Þr. dar (Bût 163; Laigonaitë, 1970, 78; Stundþia, 1995, 123; Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 118–119).<br />
Keliø þodþiø normos kodifikacija buvo tikslinama ar ir dabar nëra<br />
visai nusistovëjusi: plunkti, plunkia, plunkë RÞ 3<strong>03</strong>, plunkti, plunkia,<br />
plunkë Kam II 92, RV 151, DÞ1 602, DÞ2 580, DÞ3 572 (plg. plunkti,<br />
plunkia, plunkë LKÞ X 357); rëpti, rëpia, rëpë Kam II 100, RV 160, RÞ<br />
316, LV 471, DÞ1 669, DÞ2 662, SkRÞ 1188, LTÞ 251, rëpti, rëpia, rëpë ir
51<br />
rëpti, rëpia, rëpë DÞ3 655, MKÞ 278 (plg. rëpti, rëpia, rëpë; rëpti LKÞ XI<br />
473); vergti, vergia, vergë RÞ 369, DÞ1 930, DÞ2 928, vergti, vergia, vergë ir<br />
vergti, vergia, vergë SkRÞ 1705, LTÞ 345, DÞ3 922, MKÞ 342 (plg. vergti,<br />
vergia, vergë; vergti LKÞ XVIII 750, vergti, vergia, vergë GrinB 48); þr. dar<br />
(Bernadiðienë, 1973, 39; Darguþas, 1985, 25; Grinaveckis, 1991, 100; Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 119).<br />
DÞ1 849 veiksmaþodis telþti, telþia, telþë teikiamas keliomis reikðmëmis<br />
– „smarkiai lyti, ðlapinti; duoti, muðti; blokðti, mesti“; vëlesniuose<br />
leidiniuose skiriami du þodþiai: telþti, telþia, telþë „smarkiai lyti; ðlapintis“<br />
DÞ2 845, SkRÞ 1546, DÞ3 839 ir telþti, telþia, telþë „suduoti, sukirsti; blokðti,<br />
mesti“ DÞ2 845, DÞ3 839 (plg. telþti, telþia, telþë; telþti „smarkiai lyti“ ir<br />
kt. reikðmës, áskaitant „duoti, kirsti, trenkti“ LKÞ XV 1185; telþti, telþa,<br />
telþë „lyti; mesti, sviesti; virsti, kristi“ DûnÞ 394; þr. dar telþti, telþia, telþë<br />
„?“ Kam II 127, RV 189, RÞ 354, MKÞ 323).<br />
Nekodifikuotoje kalboje ávairiai kirèiuojamø veiksmaþodþiø yra nemaþa:<br />
belsti, beldþia, beldë; belsti LKÞ I 741, belsti, beldþia, beldë LzÞ<br />
35, plg. KF 50; brëþti BûgRR II 189tt., SkÞD 64tt., brëþti, brëþia, brëþë<br />
LKÞ I 1<strong>03</strong>5, brëþti, brëþa, brëþë DûnÞ 473, brëþti, brëþia, brëþë; brëþti<br />
DrskÞ 41; èiaupti BûgRR I 363tt., SkÞD 478, èiaupti BûgRR II 450,<br />
èiaupti, èiaupia, èiaupë; èiaupti LKÞ II 95, èiaupti DûnÞ 476; dengti<br />
SkÞD 463, dengti, dengia, dengë; dengti LKÞ II 407; dergiu BûgRR II<br />
460, dergti BûgRR III 687, SkÞD 226tt., dergti, derga, dergë DûnÞ 479,<br />
DrskÞ 64, dergti, dergia, dergë; dergti LKÞ II 415, dergti, dergia, dergë<br />
GrinB 38, GrinV 11, plg. KF 50; drengti, drengia, drengë; drengti LKÞ II<br />
687, drengti, drengia, drengë DûnÞ 75; engti BûgRR I 595tt., SkÞD 463tt.,<br />
engti, engia, engë DûnÞ 482, DrskÞ 87, engti, engia, engë; engti LKÞ II<br />
1134; gr(i)audþia, griausti BûgRR II 391, griaudë, griausti SkÞD 2<strong>03</strong>,<br />
griausti, griaudþia (griausti, griauna), griaudë LKÞ III 577, griausti, griaudþia,<br />
griaudë; griausti, griaudþia, griaudë DrskÞ 111; kniaubti, kniaubia,<br />
kniaubë; kniaubti LKÞ VI 222; skelbti SkÞD 467, 470, skelbti, skelbia,<br />
skelbë; skelbti LKÞ XII 793, skelbti, skelba, skelbë DûnÞ 532, plg. Kam<br />
II 108, KP 114, KF 51; staugti; staugti SkÞD 478, staugti, staugia, staugë;<br />
staugti LKÞ XIII 721, staugti, staugia, staugë LzÞ 245, DrskÞ 347, staugti,<br />
staugia, staugë DûnÞ 350; ðvelpti BûgRR II 433, 533, ðvelpti, ðvelpia,<br />
ðvelpë; ðvelpti LKÞ XV 487; vengti BûgRR II 425, 478, SkÞD 64, 195,<br />
300, 302, vengiu BûgRR II 94, 414, vengti, vengia, vengë; vengti LKÞ<br />
XVIII 710 (þr. dar PK 136); vyþu, vyþau, vyþti BûgRR II 326, 655, SkÞD
52<br />
230, vyþti, vyþia, vyþë; vyþti, vyþia, vyþë LKÞ XIX 872, vyþti, vyþa, vyþë<br />
DûnÞ 446 (plg. vyþti, vyþia, vyþë LTÞ 354); vokti, vokia, vokë; vokti „derliø<br />
(javus, ðienà, darþus) imti, valyti, doroti, rinkti ir kt.“ LKÞ XIX 919;<br />
vokti, vokia, vokë; vokti „suprasti“, vokti, vokia, vokë „suprasti“ DrskÞ<br />
467; voþti SkÞD 484, 485, voþti, voþia, voþë; voþti LKÞ XIX 975, voþti,<br />
voþia, voþë DrskÞ 468; þr. dar (Darguþas, 1985, 25; Grinaveckienë, 1957,<br />
167; Grinaveckis, 1983, 66; Grinaveckis, 1991, 97, 99–102; Kazlauskas,<br />
1968, 327, 351; Kuryùowicz, 1958, 346; Laigonaitë, 1959, 24; Mikalauskaitë,<br />
1957, 89; Morkûnas, 1969, 138; Otræbski, 1965, 226; Skardþius, 1929,<br />
VII–VIII; Stundþia, 1995, 123; Urbutis, 1998, 262; Valeckienë, 1977,<br />
63; Vidþiûnas, 1997, 27, 188, 217; Vitkauskas, 1988, 73, 75, 85; Zinkevièius,<br />
1966, 47).<br />
Sangràþi n i a i neprieðdëliniai ðios grupës veiksmaþodþiai iðlaiko<br />
pastovø ðaknies kirtá ir tvirtapradæ priegaidæ: stengtis, stengiasi, stengësi;;<br />
rungtis, rungiasi, rungësi;; belstis, beldþiasi, beldësi; èiauptis, èiaupiasi,<br />
èiaupësi; gobtis, gobiasi, gobësi; grauþtis, grauþiasi, grauþësi; gremþtis,<br />
gremþiasi, gremþësi; grobtis, grobiasi, grobësi; guostis, guodþiasi, guodësi;<br />
jungtis, jungiasi, jungësi; juostis, juosiasi, juosësi; keiktis, keikiasi, keikësi;<br />
kniaubtis, kniaubiasi, kniaubësi; lauktis, laukiasi, laukësi; lauþtis, lauþiasi,<br />
lauþësi; melþtis, melþiasi, melþësi; merktis, merkiasi, merkësi; niauktis,<br />
niaukiasi, niaukësi; pliektis, pliekiasi, pliekësi; plunktis, plunkiasi, plunkësi;<br />
raugtis, raugiasi, raugësi…<br />
Kaip tarmëse esti kirèiuojamas bûtasis kartinis laikas, þr. (Zinkevièius,<br />
1966, 333).<br />
Þr. dar sangràþiniø lyèiø norminimà: kniaubtis Kam II 60, kniaubtis,<br />
kniaubiasi, kniaubësi ir kniaubtis, kniaubiasi, kniaubësi DÞ1 357,<br />
kniaubtis, kniaubiasi, kniaubësi RV 117, RÞ 244, LV 328, SkRÞ 630,<br />
LTÞ 148, MKÞ 208 (plg. kniaubiuos, kniaubties BûgRR II 459); þr. dar<br />
(Otræbski, 1965, 30).<br />
Plg. sangràþiniø veiksmaþodþiø kirèiavimà nekodifikuotoje kalboje:<br />
niaukias, niauktis; niaukias BûgRR II 431, niauktis BûgRR II 460, niaukties,<br />
niaukas, niaukës DûnÞ 513 (plg. niauktis, niaukias, niaukës ir niauktis,<br />
niaukias, niaukës Kam II 79); stengti(s) SkÞD 464, stengtis, stengas,<br />
stengësi DûnÞ 536, stengtis, stengiasi, stengësi DrskÞ 348; þr. dar (Skardþius,<br />
1968, 24; Stundþia, 1995, 123).<br />
P r i e ð d ë l i n i a i ðio bûrio veiksmaþodþiai kirèiuojami taip pat kaip<br />
ir neprieðdëliniai.
53<br />
uþŸ: – ;; uþgrobti, uþgrobia, uþgrobë;; uþausti, uþaudþia, uþaudë; uþbelsti,<br />
uþbeldþia, uþbeldë; uþbrëþti, uþbrëþia, uþbrëþë; uþèiaupti, uþèiaupia,<br />
uþèiaupë; uþèiuopti, uþèiuopia, uþèiuopë; uþèyþti, uþèyþia, uþèyþë;<br />
uþdergti, uþdergia, uþdergë; uþdiegti, uþdiegia, uþdiegë; uþdyþti, uþdyþia,<br />
uþdyþë; uþdobti, uþdobia, uþdobë; uþdroþti, uþdroþia, uþdroþë; uþgniauþti,<br />
uþgniauþia, uþgniauþë; uþgobti, uþgobia, uþgobë; uþgrauþti, uþgrauþia,<br />
uþgrauþë; uþgrëbti, uþgrëbia, uþgrëbë; uþgrieþti, uþgrieþia, uþgrieþë; uþgriausti,<br />
uþgriaudþia, uþgriaudë; uþjuosti, uþjuosia, uþjuosë; uþkeikti, uþkeikia,<br />
uþkeikë; uþklausti, uþklausia, uþklausë; uþkopti, uþkopia, uþkopë...<br />
suŸ: – ;; sujungti, sujungia, sujungë; sulaukti, sulaukia, sulaukë; suvokti,<br />
suvokia, suvokë „suprasti, nutuokti“;; suausti, suaudþia, suaudë; subelsti,<br />
subeldþia, subeldë; suèiaupti, suèiaupia, suèiaupë; suèiuopti, suèiuopia,<br />
suèiuopë; sudergti, sudergia, sudergë; sudiegti, sudiegia, sudiegë; sudyþti, sudyþia,<br />
sudyþë; sudroþti, sudroþia, sudroþë; suglobti, suglobia, suglobë; sugniauþti,<br />
sugniauþia, sugniauþë; sugobti, sugobia, sugobë; sugrauþti, sugrauþia, sugrauþë;<br />
sugrëbti, sugrëbia, sugrëbë; sugrieþti, sugrieþia, sugrieþë; sugriausti,<br />
sugriaudþia, sugriaudë; sugrobti, sugrobia, sugrobë; sujuosti, sujuosia, sujuosë;<br />
sukeikti, sukeikia, sukeikë; sukopti, sukopia, sukopë...<br />
nuŸ: – ;; nubrëþti, nubrëþia, nubrëþë; nutraukti, nutraukia, nutraukë;;<br />
nuausti, nuaudþia, nuaudë; nuèiuopti, nuèiuopia, nuèiuopë; nuèyþti, nuèyþia,<br />
nuèyþë; nudergti, nudergia, nudergë; nudiegti, nudiegia, nudiegë;<br />
nudyþti, nudyþia, nudyþë; nudobti, nudobia, nudobë; nudrengti, nudrengia,<br />
nudrengë; nudroþti, nudroþia, nudroþë; nuengti, nuengia, nuengë;<br />
nugobti, nugobia, nugobë; nugrauþti, nugrauþia, nugrauþë; nugrëbti, nugrëbia,<br />
nugrëbë; nugremþti, nugremþia, nugremþë; nugrieþti, nugrieþia,<br />
nugrieþë; nugriausti, nugriaudþia, nugriaudë; nujuosti, nujuosia, nujuosë;<br />
nukaiðti, nukaiðia, nukaiðë; nukopti, nukopia, nukopë; nukoðti, nukoðia,<br />
nukoðë...<br />
paŸ: – pabrëþti, pabrëþia, pabrëþë; paklausti, paklausia, paklausë; pasiekti,<br />
pasiekia, pasiekë; paskelbti, paskelbia, paskelbë;; pajungti, pajungia,<br />
pajungë; palaukti, palaukia, palaukë; paspausti, paspaudþia, paspaudë;<br />
patraukti, patraukia, patraukë; pavergti, pavergia, pavergë;; paausti,<br />
paaudþia, paaudë; pabelsti, pabeldþia, pabeldë; padiegti, padiegia, padiegë;<br />
padroþti, padroþia, padroþë; pagrauþti, pagrauþia, pagrauþë; pagrëbti,<br />
pagrëbia, pagrëbë; pagrieþti, pagrieþia, pagrieþë; pagriausti, pagriaudþia,<br />
pagriaudë; pagrobti, pagrobia, pagrobë; paguosti, paguodþia, paguodë;<br />
pajuosti, pajuosia, pajuosë; pakeikti, pakeikia, pakeikë...
54<br />
iðŸ: – ;; iðtraukti, iðtraukia, iðtraukë; iðvengti, iðvengia, iðvengë;; iðausti,<br />
iðaudþia, iðaudë; iðbelsti, iðbeldþia, iðbeldë; iðbrëþti, iðbrëþia, iðbrëþë; iðèyþti,<br />
iðèyþia, iðèyþë; iðdergti, iðdergia, iðdergë; iðdyþti, iðdyþia, iðdyþë; iðdroþti, iðdroþia,<br />
iðdroþë; iðengti, iðengia, iðengë; iðgrauþti, iðgrauþia, iðgrauþë; iðgrëbti,<br />
iðgrëbia, iðgrëbë; iðgremþti, iðgremþia, iðgremþë; iðgrieþti, iðgrieþia, iðgrieþë;<br />
iðgriausti, iðgriaudþia, iðgriaudë; iðgrobti, iðgrobia, iðgrobë; iðjungti, iðjungia,<br />
iðjungë; iðjuosti, iðjuosia, iðjuosë; iðkaiðti, iðkaiðia, iðkaiðë; iðkeikti, iðkeikia,<br />
iðkeikë...<br />
priŸ: – ;; primelþti, primelþia, primelþë; prisiekti, prisiekia, prisiekë;;<br />
priausti, priaudþia, priaudë; pribelsti, pribeldþia, pribeldë; prièiaupti, prièiaupia,<br />
prièiaupë; pridergti, pridergia, pridergë; pridiegti, pridiegia, pridiegë;<br />
pridobti, pridobia, pridobë; priglobti, priglobia, priglobë; prigniauþti,<br />
prigniauþia, prigniauþë; prigrauþti, prigrauþia, prigrauþë; prigrëbti, prigrëbia,<br />
prigrëbë; prigrobti, prigrobia, prigrobë; prijungti, prijungia, prijungë;<br />
prijuosti, prijuosia, prijuosë; prikopti, prikopia, prikopë; prikoðti, prikoðia,<br />
prikoðë; prilaukti, prilaukia, prilaukë; prilauþti, prilauþia, prilauþë; primerkti,<br />
primerkia, primerkë...<br />
apŸ (apiŸ): – ;; apibrëþti, apibrëþia, apibrëþë;; apausti, apaudþia, apaudë;<br />
apèiuopti, apèiuopia, apèiuopë; apdergti, apdergia, apdergë; apdyþti, apdyþia,<br />
apdyþë; apdrengti, apdrengia, apdrengë; apdroþti, apdroþia, apdroþë;<br />
apglëbti, apglëbia, apglëbë; apglobti, apglobia, apglobë; apgniauþti, apgniauþia,<br />
apgniauþë; apgobti, apgobia, apgobë; apgrauþti, apgrauþia, apgrauþë;<br />
apgrëbti, apgrëbia, apgrëbë; apgremþti, apgremþia, apgremþë; apgrobti, apgrobia,<br />
apgrobë; apiplëðti, apiplëðia, apiplëðë; apjuosti, apjuosia, apjuosë;<br />
apklausti, apklausia, apklausë...<br />
áŸ: – ;; ádiegti, ádiegia, ádiegë; ájungti, ájungia, ájungë; átraukti, átraukia,<br />
átraukë;; áausti, áaudþia, áaudë; ábrëþti, ábrëþia, ábrëþë; áèyþti, áèyþia, áèyþë;<br />
ádyþti, ádyþia, ádyþë; ádroþti, ádroþia, ádroþë; ágrieþti, ágrieþia, ágrieþë; ákniaubti,<br />
ákniaubia, ákniaubë; ákopti, ákopia, ákopë; ákoðti, ákoðia, ákoðë; álauþti,<br />
álauþia, álauþë; ámëþti, ámëþia, ámëþë; áplëðti, áplëðia, áplëðë; ápliekti, ápliekia,<br />
ápliekë; árëþti, árëþia, árëþë; áskrosti, áskrodþia, áskrodë...<br />
atŸ (atiŸ): – ;; atitraukti, atitraukia, atitraukë;; atausti, ataudþia, ataudë;<br />
atgniauþti, atgniauþia, atgniauþë; atgrëbti, atgrëbia, atgrëbë; atidroþti, atidroþia,<br />
atidroþë; atjungti, atjungia, atjungë; atjuosti, atjuosia, atjuosë; atkeikti,<br />
atkeikia, atkeikë; atkopti, atkopia, atkopë; atlauþti, atlauþia, atlauþë;<br />
atmerkti, atmerkia, atmerkë; atplëðti, atplëðia, atplëðë; atrëþti, atrëþia, atrëþë;<br />
atskiesti, atskiedþia, atskiedë; atskuosti, atskuodþia, atskuodë...
55<br />
praŸ: – ;; – ;; praausti, praaudþia, praaudë; prabrëþti, prabrëþia, prabrëþë;<br />
praèiaupti, praèiaupia, praèiaupë; pridroþti, pridroþia, pridroþë;<br />
pragrauþti, pragrauþia, pragrauþë; prakeikti, prakeikia, prakeikë; prakoðti,<br />
prakoðia, prakoðë; pralaukti, pralaukia, pralaukë; pralauþti, pralauþia,<br />
pralauþë; pramerkti, pramerkia, pramerkë; praplëðti, praplëðia, praplëðë;<br />
prarëþti, prarëþia, prarëþë; praskiesti, praskiedþia, praskiedë; prasnausti,<br />
prasnaudþia, prasnaudë; praspausti, praspaudþia, praspaudë...<br />
parŸ: – ;; – ;; pardengti, pardengia, pardengë; pardyþti, pardyþia, pardyþë.<br />
neŸ (èia dedamas tik daþnesnis þodis, nepatekæs á DÞ3): – ;; nelaukti,<br />
nelaukia, nelaukë.<br />
Prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; perbrëþti, perbrëþia, perbrëþë; perdiegti,<br />
perdiegia, perdiegë; pergrauþti, pergrauþia, pergrauþë; perjungti, perjungia,<br />
perjungë; perjuosti, perjuosia, perjuosë; perklausti, perklausia, perklausë;<br />
perkopti, perkopia, perkopë; perkoðti, perkoðia, perkoðë; perlaukti,<br />
perlaukia, perlaukë; perlauþti, perlauþia, perlauþë; perplëðti, perplëðia, perplëðë;<br />
perrëþti, perrëþia, perrëþë; perskrosti, perskrodþia, perskrodë; persmaugti,<br />
persmaugia, persmaugë; perspausti, perspaudþia, perspaudë...<br />
Kartais dalelytinis prieðdëlis neŸ pridedamas prie prieðdëlinio veiksmaþodþio<br />
(èia nurodomi tik daþnesni þodþiai, nepatekæ á DÞ3): – ;; neiðvengti,<br />
neiðvengia, neiðvengë; nesulaukti, nesulaukia, nesulaukë.<br />
Á bk. ásileidþiamø tvirtagalës ðaknies gretimybiø bûtojo kartinio laiko<br />
formos turi kirèiuotà prieðdëlá: aprëpti, aprëpia, aprëpë DÞ2 32, aprëpti,<br />
aprëpia, aprëpë ir aprëpti, aprëpia, aprëpë DÞ3 31 (plg. aprëpti, aprëpia,<br />
aprëpë; aprëpti, aprëpia, aprëpë LKÞ XI 473; tvirtagalá kirèiavimà<br />
aprëpti K. Bûga laikë klaida, þr. BûgRR II 155); pavergti, pavergia, pavergë<br />
DÞ1 564, DÞ2 537, pavergti, pavergia, pavergë ir pavergti, pavergia,<br />
pavergë DÞ3 530 (plg. pavergti, pavergia, pavergë; pavergti, pavergia (pavergia),<br />
pavergë LKÞ XVIII 751); þr. dar (Darguþas, 1985, 25; Vidþiûnas,<br />
1997, 193, 217).<br />
Nekodifikuotoje kalboje yra daug prieðdëliniø veiksmaþodþiø gretimybiø<br />
su tvirtagale ðaknimi; jø bûtojo kartinio (kartais ir esamojo) laiko<br />
formø kirtis esti nuðokæs á prieðdëlá: apèiaupti, apèiaupia, apèiaupë; apèiaupti,<br />
apèiaupia, apèiaupë LKÞ II 95; apèiuopti, apèiuopia, apèiuopë;<br />
apèiuopti, apèiuopia, apèiuopë LKÞ II 161; apdergti, apdergia, apdergë;<br />
apdergti, apdergia, apdergë LKÞ II 416; apglëbti, apglëbia, apglëbë; apglëbti,<br />
apglëbia, apglëbë LKÞ III 407; apglobti, apglobia, apglobë; apglobti,<br />
apglobia (apglobia), apglobë LKÞ III 430; apgrëbti, apgrëbia, apgrëbë;<br />
apgrëbti LKÞ III 554; apiplëðti, apiplëðia, apiplëðë; apiplëðti, apiplëðia,
56<br />
apiplëðë LKÞ X 182; apjuosti, apjuosia, apjuosë; apjuosti, apjuosia, apjuosë<br />
LKÞ IV 426, apjuosë DrskÞ 129; apkniaubti, apkniaubia, apkniaubë;<br />
apkniaubti, apkniaubia, apkniaubë LKÞ VI 222; apskelbti, apskelbia,<br />
apskelbë; apskelbti, apskelbia, apskelbë LKÞ XII 794; apvoþti; apvoþti,<br />
apvoþia (apvoþia), apvoþë LKÞ XIX 976; atgrëbti, atgrëbia, atgrëbë; atgrëbti<br />
LKÞ III 554; atjuosti, atjuosia, atjuosë; atjuosti, atjuosia, atjuosë<br />
LKÞ IV 427; atplëðti, atplëðia, atplëðë; atplëðti, atplëðia, atplëðë LKÞ X<br />
182, atplëðti, atplëðia, atplëðë LzÞ 200; atskuosti, atskuodþia, atskuodë;<br />
atskuosti, atskuodþia, atskuodë LKÞ XII 1133; atsviesti, atsviedþia, atsviedë;<br />
atsviesti, atsviedþia, atsviedë LKÞ XIV 341; ádiegti, ádiegia, ádiegë;<br />
ádiegti, ádiegia, ádiegë LKÞ II 501; ágrieþti, ágrieþia, ágrieþë; ágrieþti LKÞ III<br />
599; ákniaubti, ákniaubia, ákniaubë; ákniaubti, ákniaubia, ákniaubë LKÞ<br />
VI 223; áplëðti, áplëðia, áplëðë; áplëðti, áplëðia, áplëðë LKÞ X 183; ápliekti,<br />
ápliekia, ápliekë; ápliekti, ápliekia, ápliekë LKÞ X 218; ásviesti, ásviedþia,<br />
ásviedë; ásviesti, ásviedþia, ásviedë LKÞ XIV 342; iðgrëbti, iðgrëbia, iðgrëbë;<br />
iðgrëbti LKÞ III 554; iðgrieþti, iðgrieþia, iðgrieþë; iðgrieþti LKÞ III 599;<br />
iðjuosti, iðjuosia, iðjuosë; iðjuosti, iðjuosia, iðjuosë LKÞ IV 427; iðplëðti,<br />
iðplëðia, iðplëðë; iðplëðti, iðplëðia, iðplëðë LKÞ X 183, iðplëðti, iðplëðia, iðplëðë<br />
LzÞ 200; iðpliekti, iðpliekia, iðpliekë; iðpliekti, iðpliekia, iðpliekë LKÞ<br />
X 218; iðpluoðti, iðpluoðia, iðpluoðë; iðpluoðti, iðpluoðia, iðpluoðë LKÞ X<br />
362 (plg. iðpluoðti, iðpluoðia, iðpluoðë DÞ2 248); iðrëþti, iðrëþia, iðrëþë; iðrëþti,<br />
iðrëþia, iðrëþë LKÞ VI 517; iðsviesti, iðsviedþia, iðsviedë; iðsviesti, iðsviedþia,<br />
iðsviedë LKÞ XIV 342, iðsviedë LzÞ 252; nenuvokia „nesupranta“<br />
DrskÞ 467; nudergti, nudergia, nudergë; nudergti, nudergia, nudergë LKÞ<br />
II 417; nudiegti, nudiegia, nudiegë; nudiegti, nudiegia, nudiegë LKÞ II<br />
502; nudobti, nudobia, nudobë; nudobti, nudobia, nudobë LKÞ II 602;<br />
nugobti, nugobia, nugobë; nugobti LKÞ III 470; nugrëbti, nugrëbia, nugrëbë;<br />
nugrëbti LKÞ III 554; nugrieþti, nugrieþia, nugrieþë; nugrieþti LKÞ<br />
III 599; nujuosti, nujuosia, nujuosë; nujuosti, nujuosia, nujuosë LKÞ IV<br />
427; nuplëðti, nuplëðia, nuplëðë; nuplëðti, nuplëðia, nuplëðë LKÞ X 195,<br />
nuplëðti, nuplëðia, nuplëðë LzÞ 200; nupliekti, nupliekia, nupliekë; nupliekti,<br />
nupliekia, nupliekë LKÞ X 218; nurëþti, nurëþia, nurëþë; nurëþti,<br />
nurëþia, nurëþë LKÞ VI 518; nuskiesti, nuskiedþia, nuskiedë; nuskiesti,<br />
nuskiedþia, nuskiedë LKÞ XII 877; nuskuosti, nuskuodþia, nuskuodë;<br />
nuskuosti, nuskuodþia, nuskuodë LKÞ XII 113; nusviesti, nusviedþia,<br />
nusviedë; nusviesti, nusviedþia, nusviedë LKÞ XIV 343, nusviedë LzÞ<br />
252; nuvoþti; nuvoþti, nuvoþia (nuvoþia) nuvoþë LKÞ XIX 978; padiegti,
57<br />
padiegia, padiegë; padiegti, padiegia, padiegë LKÞ II 502; pagrëbti, pagrëbia,<br />
pagrëbë; pagrëbti LKÞ III 555; pagrieþti, pagrieþia, pagrieþë; pagrieþti<br />
LKÞ III 599; pajuosti, pajuosia, pajuosë; pajuosti, pajuosia, pajuosë<br />
LKÞ IV 427; paplëðti, paplëðia, paplëðë LKÞ X 186, paplëðti, paplëðia,<br />
paplëðë LzÞ 200; papliekti, papliekia, papliekë; papliekti, papliekia,<br />
papliekë LKÞ X 218; pardengti, pardengia, pardengë; pardengti, pardengia,<br />
pardengë LKÞ II 408; pasiekti, pasiekia, pasiekë; pasiekti, pasiekia<br />
(pasiekia), pasiekë LKÞ XII 513, pasiekë DrskÞ 324, LzÞ 233; paskelbti,<br />
paskelbia, paskelbë; paskelbti, paskelbia, paskelbë LKÞ XII 795; pavoþti;<br />
pavoþti, pavoþia (pavoþia), pavoþë LKÞ XIX 979; praplëðti, praplëðia,<br />
praplëðë; praplëðti, praplëðia, praplëðë LKÞ X 187, praplëðti, praplëðia,<br />
praplëðë LzÞ 200; praskiesti, praskiedþia, praskiedë; praskiesti,<br />
praskiedþia, praskiedë LKÞ XII 878; pridiegti, pridiegia, pridiegë; pridiegti,<br />
pridiegia, pridiegë LKÞ II 502; priglobti, priglobia, priglobë; priglobti,<br />
priglobia, priglobë (priglobë) LKÞ III 431; prigrëbti, prigrëbia, prigrëbë;<br />
prigrëbti LKÞ III 555; prijuosti, prijuosia, prijuosë; prijuosti, prijuosia,<br />
prijuosë LKÞ IV 427; priplëðti, priplëðia, priplëðë; priplëðti, priplëðia, priplëðë<br />
LKÞ X 188, priplëðti, priplëðia, priplëðë LzÞ 200; pripliekti, pripliekia,<br />
pripliekë; pripliekti, pripliekia, pripliekë LKÞ X 219; prirëþti, prirëþia,<br />
prirëþë; prirëþti, prirëþia, prirëþë LKÞ VI 519; prisiekti, prisiekia, prisiekë;<br />
prisiekti, prisiekia, prisiekë LKÞ XII 515, prisiekë LzÞ 233; privengti,<br />
privengia, privengë; privengti, privengia, privengë LKÞ XVIII 712; suèiaupti,<br />
suèiaupia, suèiaupë; suèiaupti, suèiaupia, suèiaupë LKÞ II 95; sudergti,<br />
sudergia, sudergë; sudergti, sudergia, sudergë LKÞ II 417; sudiegti, sudiegia,<br />
sudiegë; sudiegti, sudiegia, sudiegë LKÞ II 502; suglobti, suglobia,<br />
suglobë; suglobti, suglobia, suglobë LKÞ III 431; sugobti, sugobia, sugobë;<br />
sugobti LKÞ III 470; sugrëbti, sugrëbia, sugrëbë; sugrëbti LKÞ III 555;<br />
sugrieþti, sugrieþia, sugrieþë; sugrieþti LKÞ III 600; sujuosti, sujuosia, sujuosë;<br />
sujuosti, sujuosia, sujuosë LKÞ IV 427; supliekti, supliekia, supliekë;<br />
supliekti, supliekia, supliekë LKÞ X 219; surëþti, surëþia, surëþë; surëþti,<br />
surëþia, surëþë LKÞ VI 519; sustaugti, sustaugia, sustaugë; sustaugti, sustaugia,<br />
sustaugë LKÞ XIII 723; uþdiegti, uþdiegia, uþdiegë; uþdiegti, uþdiegia,<br />
uþdiegë LKÞ II 502; uþdobti, uþdobia, uþdobë; uþdobti, uþdobia,<br />
uþdobë LKÞ II 602; uþgrëbti, uþgrëbia, uþgrëbë; uþgrëbti LKÞ III 555;<br />
uþgrieþti, uþgrieþia, uþgrieþë; uþgrieþti LKÞ III 600; uþjuosti, uþjuosia,<br />
uþjuosë; uþjuosti, uþjuosia, uþjuosë LKÞ IV 428; uþplëðti, uþplëðia, uþplëðë;<br />
uþplëðti, uþplëðia, uþplëðë LKÞ X 189; uþpliekti, uþpliekia, uþpliekë;<br />
uþpliekti, uþpliekia, uþpliekë LKÞ X 219; uþrëþti, uþrëþia, uþrëþë; uþrëþti,
58<br />
uþrëþia, uþrëþë LKÞ VI 520; uþstaugti, uþstaugia, uþstaugë; uþstaugti,<br />
uþstaugia, uþstaugë LKÞ XIII 723; uþsviesti, uþsviedþia, uþsviedë; uþsviesti,<br />
uþsviedþia, uþsviedë LKÞ XIV 344, uþsviedë LzÞ 252; uþvoþti; uþvoþti,<br />
uþvoþia (uþvoþia), uþvoþë LKÞ XIX 981; þr. dar (Bunevièiûtë, 1994, 17,<br />
19; Grinaveckis, 1986, 116; Grinaveckis, 1991, 109, 110; Morkûnas, 1969,<br />
138; Skardþius, 1929, X; Skardþius, 1930c, 58; Skurkaitë, Vidugiris, 1964,<br />
128; Stundþia, 1995, 123; Vidþiûnas, 1997, 43, 65, 188, 189, 216–217;<br />
Vitkauskas, 1988, 52, 73, 78). Èia ir toliau nepateikiama sisteminiø atvejø,<br />
kuriais prieðdëlis perŸ (kaip ir kiti prieðdëliai) negauna kirèio kai kuriose<br />
rytø aukðtaièiø ðnektose, pvz.: perlauþti, perlauþia, perlauþë ir pan.;<br />
þr. (Laigonaitë, 1978, 80; LKG II 308; Vidþiûnas, 1997, 215; Vitkauskas,<br />
1995, 84; Zinkevièius, 1966, 442).<br />
Prieðdëliniai sangràþi niai veiksmaþodþiai bk. kirèiuojami<br />
taip pat kaip ir neprieðdëliniai, nesangràþiniai.<br />
suŸ: – ;; susijungti, susijungia, susijungë; susilaukti, susilaukia, susilaukë;;<br />
susiausti, susiaudþia, susiaudë; susibelsti, susibeldþia, susibeldë; susièiaupti,<br />
susièiaupia, susièiaupë; susidergti, susidergia, susidergë; susiglobti,<br />
susiglobia, susiglobë; susigniauþti, susigniauþia, susigniauþë; susigobti,<br />
susigobia, susigobë; susigrauþti, susigrauþia, susigrauþë; susigrëbti, susigrëbia,<br />
susigrëbë; susigrobti, susigrobia, susigrobë; susijuosti, susijuosia,<br />
susijuosë; susikeikti, susikeikia, susikeikë; susimerkti, susimerkia, susimerkë;<br />
susipliekti, susipliekia, susipliekë; susirungti, susirungia, susirungë;<br />
susisiekti, susisiekia, susisiekë...<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusibelsti, nusibeldþia, nusibeldë; nusibrëþti, nusibrëþia,<br />
nusibrëþë; nusiengti, nusiengia, nusiengë; nusigobti, nusigobia, nusigobë;<br />
nusigremþti, nusigremþia, nusigremþë; nusijuosti, nusijuosia, nusijuosë;<br />
nusikeikti, nusikeikia, nusikeikë; nusiklausti, nusiklausia, nusiklausë;<br />
nusilauþti, nusilauþia, nusilauþë; nusimëþti, nusimëþia, nusimëþë; nusiplëðti,<br />
nusiplëðia, nusiplëðë; nusirëþti, nusirëþia, nusirëþë; nusismaugti,<br />
nusismaugia, nusismaugë; nusitraukti, nusitraukia, nusitraukë; nusivoþti,<br />
nusivoþia, nusivoþë...<br />
paŸ: – ;; pasistengti, pasistengia, pasistengë; pasitraukti, pasitraukia,<br />
pasitraukë;; pasibelsti, pasibeldþia, pasibeldë; pasidiegti, pasidiegia, pasidiegë;<br />
pasigrobti, pasigrobia, pasigrobë; pasiguosti, pasiguodþia, pasiguodë;<br />
pasijuosti, pasijuosia, pasijuosë; pasiklausti, pasiklausia, pasiklausë;<br />
pasilauþti, pasilauþia, pasilauþë; pasiplëðti, pasiplëðia, pasiplëðë; pasipliekti,<br />
pasipliekia, pasipliekë; pasirungti, pasirungia, pasirungë; pasiskelbti, pasiskelbia,<br />
pasiskelbë; pasismaugti, pasismaugia, pasismaugë...
59<br />
uþŸ: – ;; uþsibrëþti, uþsibrëþia, uþsibrëþë;; uþsibelsti, uþsibeldþia, uþsibeldë;<br />
uþsièiaupti, uþsièiaupia, uþsièiaupë; uþsidobti, uþsidobia, uþsidobë;<br />
uþsigniauþti, uþsigniauþia, uþsigniauþë; uþsigobti, uþsigobia, uþsigobë;<br />
uþsigrobti, uþsigrobia, uþsigrobë; uþsijuosti, uþsijuosia, uþsijuosë; uþsikniaubti,<br />
uþsikniaubia, uþsikniaubë; uþsilaukti, uþsilaukia, uþsilaukë;<br />
uþsimerkti, uþsimerkia, uþsimerkë; uþsiplëðti, uþsiplëðia, uþsiplëðë; uþsipliekti,<br />
uþsipliekia, uþsipliekë; uþsiraugti, uþsiraugia, uþsiraugë; uþsismaugti,<br />
uþsismaugia, uþsismaugë...<br />
priŸ: – ;; prisijungti, prisijungia, prisijungë;; prisiausti, prisiaudþia,<br />
prisiaudë; prisibelsti, prisibeldþia, prisibeldë; prisièiaupti, prisièiaupia,<br />
prisièiaupë; prisigrobti, prisigrobia, prisigrobë; prisijuosti, prisijuosia, prisijuosë;<br />
prisikeikti, prisikeikia, prisikeikë; prisilaukti, prisilaukia, prisilaukë;<br />
prisilauþti, prisilauþia, prisilauþë; prisimerkti, prisimerkia, prisimerkë;<br />
prisiplëðti, prisiplëðia, prisiplëðë; prisiraugti, prisiraugia, prisiraugë; prisismaugti,<br />
prisismaugia, prisismaugë...<br />
apŸ: – ;; – ;; apsiausti, apsiaudþia, apsiaudë; apsiglëbti, apsiglëbia,<br />
apsiglëbë; apsiglobti, apsiglobia, apsiglobë; apsigniauþti, apsigniauþia,<br />
apsigniauþë; apsigobti, apsigobia, apsigobë; apsijuosti, apsijuosia, apsijuosë;<br />
apsikniaubti, apsikniaubia, apsikniaubë; apsimëþti, apsimëþia, apsimëþë;<br />
apsiniaukti, apsiniaukia, apsiniaukë; apsirëþti, apsirëþia, apsirëþë; apsiskelbti,<br />
apsiskelbia, apsiskelbë; apsitraukti, apsitraukia, apsitraukë; apsivoþti,<br />
apsivoþia, apsivoþë...<br />
áŸ: – ;; ásijungti, ásijungia, ásijungë;; ásibelsti, ásibeldþia, ásibeldë; ásibrëþti,<br />
ásibrëþia, ásibrëþë; ásigrauþti, ásigrauþia, ásigrauþë; ásikniaubti, ásikniaubia,<br />
ásikniaubë; ásilauþti, ásilauþia, ásilauþë; ásiplëðti, ásiplëðia, ásiplëðë; ásiræþti,<br />
ásiræþia, ásiræþë; ásirëþti, ásirëþia, ásirëþë; ásismaugti, ásismaugia, ásismaugë;<br />
ásispausti, ásispaudþia, ásispaudë; ásisprausti, ásispraudþia, ásispraudë...<br />
atŸ: – ;; – ;; atsijungti, atsijungia, atsijungë; atsijuosti, atsijuosia, atsijuosë;<br />
atsiklausti, atsiklausia, atsiklausë; atsilauþti, atsilauþia, atsilauþë; atsimerkti,<br />
atsimerkia, atsimerkë; atsiplëðti, atsiplëðia, atsiplëðë; atsirëþti, atsirëþia,<br />
atsirëþë; atsiskiesti, atsiskiedþia, atsiskiedë; atsispausti, atsispaudþia,<br />
atsispaudë; atsitraukti, atsitraukia, atsitraukë; atsivoþti, atsivoþia, atsivoþë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsiausti, iðsiaudþia, iðsiaudë; iðsibelsti, iðsibeldþia, iðsibeldë;<br />
iðsidergti, iðsidergia, iðsidergë; iðsidroþti, iðsidroþia, iðsidroþë; iðsigrauþti,<br />
iðsigrauþia, iðsigrauþë; iðsijungti, iðsijungia, iðsijungë; iðsijuosti, iðsijuosia,<br />
iðsijuosë; iðsikeikti, iðsikeikia, iðsikeikë; iðsilauþti, iðsilauþia, iðsilauþë; iðsiplëðti,<br />
iðsiplëðia, iðsiplëðë; iðsitraukti, iðsitraukia, iðsitraukë.
60<br />
praŸ: – ;; – ;; prasiausti, prasiaudþia, prasiaudë; prasibrëþti, prasibrëþia,<br />
prasibrëþë; prasièiaupti, prasièiaupia, prasièiaupë; prasigrauþti, prasigrauþia,<br />
prasigrauþë; prasikeikti, prasikeikia, prasikeikë; prasilauþti, prasilauþia,<br />
prasilauþë; prasimerkti, prasimerkia, prasimerkë; prasiplëðti, prasiplëðia,<br />
prasiplëðë; prasirëþti, prasirëþia, prasirëþë; prasisprausti, prasispraudþia,<br />
prasispraudë; prasivoþti, prasivoþia, prasivoþë.<br />
neŸ (èia dedamas tik daþnesnis þodis, nepatekæs á DÞ3): – ;; nesistengti,<br />
nesistengia, nesistengë.<br />
parŸ: – ;; – ;; parsibelsti, parsibeldþia, parsibeldë.<br />
Sangràþiniø veiksmaþodþiø prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; persibrëþti,<br />
persibrëþia, persibrëþë; persijuosti, persijuosia, persijuosë; persilauþti,<br />
persilauþia, persilauþë; persiplëðti, persiplëðia, persiplëðë; persirungti, persirungia,<br />
persirungë; persismaugti, persismaugia, persismaugë; persistengti, persistengia,<br />
persistengë.<br />
Jaunimas yra linkæs kirèiuoti ðitaip: belsti (prg. 38:4), beldþiau (krt.<br />
34:9); brëþiu (krt. 17:7), brëþiau (krt. 24:38); èiaupë (prg. 40:5); dergiau<br />
(krt. 18:28); engti (prg. 24:18), engiau (krt. 23:19); gremþti (prg. 17:20),<br />
gremþiau (krt. 14:26); grobiu (krt. 46:35); kniaubë (prg. 16:29); laukia<br />
(prg. 46:0); mëþiu (krt. 26:15); plëðiu (es. l., krt. 70:94), plëðiau (krt.<br />
145:115); pliekiu (krt. 7:24), pliekiau (krt. 4:28); rëþiu (krt. 22:16), rëþiau<br />
(krt. 28:10); siekiu (krt. 52:83), siekiau (krt. 64:77); skelbti (prg.<br />
21:38), skelbiu (krt. 12:25), skelbiau (krt. 18:40); skrodþiu (krt. 37:11),<br />
skrodþiau (krt. 40:8); skuodþiu (krt. 38:22), skuodþiau (krt. 33:24); sviedþiu<br />
(krt. 30:20), sviedþiau (krt. 21:29); uodþiu (krt. 20:12), uodþiau (krt.<br />
16:15); vengti (prg. 52:9), vengiau (krt. 49:10); þnybiu (krt. 23:18); þr. dar<br />
(Kam II 108; KP 114, 136; Vitkauskas, 1968).<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø kirèiavimo polinkiai ðitokie (daþnai ne<br />
pagal bk. normà kirtis nukeliamas á prieðdëlá): apglëbia (krt. 25:20),<br />
apglëbë (krt. 7:38); apgobë (krt. 13:33); apjuosia (krt. 26:33), apjuosë<br />
(krt. 10:50); apkniaubë (krt. 8:32; 4 studentai paþymëjo kirèiuotà tvirtagalæ<br />
ðakná); aprëpia (krt. 27:20), aprëpë (krt. 8:38); apvoþiau (krt.<br />
16:94), apvoþiu (krt. 26; 75 stud. pabrëþë prieðdëlá, 9 – galûnæ); atrëþia<br />
(krt. 23:6), atrëþë (krt. 18:11); ádiegia (krt. 15:7); ájungë (krt. 22:1); ákopia<br />
(krt. 19:41), ákopë (krt. 4:52); iðgremþia (krt. 14:9; 6 studentai nurodë<br />
esant pabrëþtà tvirtagalá dvigarsá em), iðgremþë (krt. 12:14; 1 studentas<br />
pabrëþë tvirtagalæ ðakná); iðkoðia (krt. 10:21), iðkoðë (krt. 6:25); iðmëþiau<br />
(krt. 37; 69 stud. kirèiavo prieðdëlá), iðmëþiu (krt. 42; 52 stud.
61<br />
pabrëþë prieðdëlá, 10 – galûnæ); iðplëðia (krt. 28:32), iðplëðë (krt. 21:39);<br />
iðskrodþia (krt. 29:17), iðskrodë (krt. 16:31); iðvengia (43; 1 studentas<br />
pabrëþë prieðdëlá, 3 – tvirtagalá ðaknies dvigarsá en), iðvengë (krt. 41;<br />
5 studentai kirèiavo prieðdëlá; 1 – en); nubrëþia (krt. 18:11), nubrëþë (krt.<br />
13:16); nudobia (krt. 17:30), nudobë (krt. 8:39); nudroþia (krt. 48:12),<br />
nudroþë (krt. 41:18); nuskuodþia (krt. 46:14), nuskuodë (krt. 35:25);<br />
nusviedþia (krt. 26:19), nusviedë (krt. 17:30); pabeldþia (prg. 27:1), pabeldë<br />
(prg. 26:1; 1 studentas pabrëþë prieðdëlá); pabrëþia (krt. 35:28),<br />
pabrëþë (krt. 28:34); pagrieþia (krt. 37:21), pagrieþë (krt. 26:27); pagrobia<br />
(krt. 19:42), pagrobë (krt. 14:48); paguodþia (krt. 31:30), paguodë<br />
(krt. 17:44); pasiekia (krt. 26:35), pasiekë (krt. 18:42); paskelbia (krt. 33;<br />
23 studentai kirèiavo prieðdëlá, 4 – tvirtagalæ ðakná), paskelbë (krt. 32;<br />
26 studentai nurodë esant kirèiuotà prieðdëlá, 1 – tvirtagalæ ðakná);<br />
pavergti (prg. 4:30); praskiedþia (krt. 28:19), praskiedë (krt. 13:34); sudergë<br />
(krt. 12:34); sugrëbia (krt. 33:12), sugrëbë (krt. 14:31); sujungia<br />
(krt. 55:17), sujungë (krt. 62:12); supliekia (krt. 10:21), supliekë (krt.<br />
2:30); suvokia (krt. 34:26), suvokë (krt. 8:52); uþèiaupë (krt. 30:14);<br />
uþèiuopë (krt. 8:37); uþgrobia (krt. 30:45), uþgrobë (krt. 32:44); uþuodþia<br />
(krt. 26:6), uþuodþiu (krt. 47; 17 stud. pabrëþë prieðdëlá, 43 – galûnæ),<br />
uþuodþiau (krt. 37; 71 stud. kirèiavo prieðdëlá), uþuodë (krt. 20:12);<br />
uþvoþia (krt. 23:24), uþvoþë (krt. 16:31); þr. dar (Klimavièius, 1979, 33;<br />
Kundrotas, 1976, 10; Pupkis, 1974, 17; Skardþius, 1937, 10; Vaitkevièiûtë,<br />
1972, 22; Valiuvienë, 1979, 12; Vitkauskas, 1968).<br />
Sangràþiniø veiksmaþodþiø kirèiavimo polinkiai tokie: stengtis (prg.<br />
38:6), stengiausi (krt. 35:8); þr. dar (KP 116; Vitkauskas, 1973, 33).<br />
2. Nemaþà tvirtapradës ðaknies veiksmaþodþiø grupæ sudaro tie<br />
þodþiai, kuriø esamojo laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko –<br />
Ÿo, esamajame laike tarp ðaknies skiemens pagrindo ir kamiengalio yra<br />
ŸTstŸ/ŸStŸ (pastaruoju atveju formanto ŸstŸ pirmasis priebalsis sudaro morfologinæ<br />
sanklodà su galiniu ðaknies priebalsiu), bûtajame kartiniame laike<br />
– ŸS/TŸ, bendratyje tarp ðaknies skiemens pagrindo ir Ÿti – ŸS/TŸ (ðios<br />
formos priebalsis ŸSŸ atitinka bûtojo kartinio laiko ðaknies galinius S tipo<br />
garsus ar t, d), visø trijø formø ðaknø skiemens pagrindu eina nesikaitaliojantys<br />
miðrieji dvigarsiai, dvibalsiai, ilgieji balsiai.<br />
Pagal èia iðvardytus poþymius, deja, neámanoma atskirti analogiðkø<br />
tvirtapradës ir tvirtagalës ðaknies veiksmaþodþiø (plg. p. 113). Taèiau nemaþos<br />
dalies aptariamø veiksmaþodþiø tvirtapradiðkumà galima susieti
62<br />
su konkretesniais bûtojo kartinio laiko kamieno garsais (tiktø nurodyti<br />
ir esamojo laiko bei bendraties garsus, bet trumpumo dëlei jie èia nevardijami).<br />
Tvirtapradiðkai kirèiuojami tie Ÿ(s)ta veiksmaþodþiai, kuriø bûtojo<br />
kartinio laiko formø tam tikri ðaknies pagrindo garsai eina prieð tam<br />
tikrus priebalsius:<br />
1) ilgasis balsis y – prieð d, g, s, ð, t, þ: – ;; – ;; dygti, dygsta, dygo; gysti,<br />
gysta, gydo; klysti, klysta, klydo; lygti, lygsta, lygo; lysti, lysta, lyso; lyþti, lyþta,<br />
lyþo; plyðti, plyðta, plyðo; skysti, skysta, skydo; slysti, slysta, slydo; stygti, stygsta,<br />
stygo; vysti, vysta, vyto…<br />
2) ilgasis balsis û – prieð g, p, t, þ: – ;; – ;; bûgti, bûgsta, bûgo; drûsti,<br />
drûsta, drûto; krûpti, krûpsta, krûpo; lûþti, lûþta, lûþo; rûgti, rûgsta, rûgo;<br />
slûgti, slûgsta, slûgo; tûþti, tûþta, tûþo;<br />
3) ilgasis balsis ë – prieð g, k, s: mëgti, mëgsta, mëgo;; – ;; blësti, blësta,<br />
blëso; drëkti, drëksta, drëko; plëkti, plëksta, plëko; vësti, vësta, vëso;<br />
4) miðrieji dvigarsiai an, il – prieð g: – ;; – ;; brangti, brangsta, brango;<br />
ilgti, ilgsta, ilgo „ilgëti“; ilgti, ilgsta, ilgo „ilgu bûti, darytis“; vilgti,<br />
vilgsta, vilgo;<br />
5) miðrieji dvigarsiai al, ul – prieð k: – ;; – ;; alkti, alksta, alko; dulkti,<br />
dulksta, dulko.<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 38; Bût 163; Laigonaitë, 1978, 71; LKG<br />
II 298; Stundþia, 1995, 123; Vaitkevièiûtë, 1997, 117–119; Vidþiûnas, 1997,<br />
193).<br />
Keleto pagal kamieno garsus neatpaþástamø veiksmaþodþiø tvirtapradiðkumà<br />
rodo giminiðkos ðaknies pirminiai Ÿia kamieno arba miðrieji<br />
priesagos Ÿyti veiksmaþodþiai, plg.: – ;; trûkti, trûksta, trûko – traukti, traukia,<br />
traukë; traukyti, trauko, traukë;; brinkti, brinksta, brinko – brinkyti, brinko,<br />
brinkë; dirgti, dirgsta, dirgo – dergti, dergia, dergë; junkti, junksta, junko<br />
– junkyti, junko, junkë; kirsti, kirsta, kirdo – kirdyti, kirdo, kirdë; snûsti,<br />
snûsta, snûdo – snausti, snaudþia, snaudë; sprûsti, sprûsta, sprûdo – sprausti,<br />
spraudþia, spraudë; spraudyti, spraudo, spraudë; tvilkti, tvilksta, tvilko – tvilkyti,<br />
tvilko, tvilkë.<br />
Þr. dar (Girdenis, 1981, 5; Stundþia, 1995, 123).<br />
Beje, su pirminiais Ÿia kamieno ir miðriaisiais priesagos Ÿyti veiksmaþodþiais<br />
taip pat pravartu gretinti ir tuos veiksmaþodþius, kurie yra<br />
anksèiau apibûdinti pagal kamieno garsus, plg.: lûþti, lûþta, lûþo – lauþti,<br />
lauþia, lauþë; lauþyti, lauþo, lauþë; plyðti, plyðta, plyðo – plëðti, plëðia,
63<br />
plëðë; plëðyti, plëðo, plëðë; rûgti, rûgsta, rûgo – raugti, raugia, raugë; skysti,<br />
skysta, skydo – skiesti, skiedþia, skiedë; skaidyti, skaido, skaidë; vilgti, vilgsta,<br />
vilgo – vilgyti, vilgo, vilgë.<br />
Tokiø ðaknø priegaidës nesutampa retais atvejais, plg.: dulkti, dulksta,<br />
dulko – dulkti, dulkia, dulkë; þr. dar p. 94; plg. (Stundþia, 1995, 123).<br />
Kol kas nepavyksta rasti kokiø nors fonetiniø ar morfologiniø poþymiø,<br />
rodanèiø ðiø veiksmaþodþiø tvirtapradiðkumà: – ;; – ;; auðti, auðta,<br />
auðo; karðti, karðta, karðo; nokti, noksta, noko; nûsti, nûsta, nûdo; raiðti,<br />
raiðta, raiðo; slopti, slopsta, slopo; smirsti, smirsta, smirdo; spirgti, spirgsta,<br />
spirgo; sprogti, sprogsta, sprogo; stingti, stingsta, stingo; ðvinkti, ðvinksta, ðvinko;<br />
tingti, tingsta, tingo...<br />
Þr. dar (LKG II 298; Stundþia, 1995, 123; Vaitkevièiûtë, 1997, 117–<br />
118; Vidþiûnas, 1997, 193).<br />
„Kai kuriuos formanto ŸstŸ veiksmaþodþius galima susieti su tos paèios<br />
ðaknies vardaþodþiais, ið kuriø tikriausiai jie yra padaryti“ (LKG II 227).<br />
Kitur raðoma atsargiau: „Kai kurie Ÿus galûnës bûdvardþiai, ypaè be priesagø,<br />
aiðkiai siejasi su veiksmaþodþiais, bet dabar jau sunku pasakyti, katrie<br />
ið katrø sudaryti – bûdvardþiai ið veiksmaþodþiø ar, atvirkðèiai, veiksmaþodþiai<br />
ið bûdvardþiø“ (LKG I 553). A. Paulauskienës (1983, 136tt.; 1994,<br />
188tt.) nuomone, derëtø teigti, kad tokiais atvejais veiksmaþodþiai yra bûdvardþiø<br />
darybos pamatas, o ne prieðingai; þr. dar (Pakerys, 1994, 364–365).<br />
Ðiaip ar taip, pastebimas toks santykis: tvirtapradþius Ÿ(s)ta kamieno<br />
veiksmaþodþius atitinka tvirtapradþiai Ÿas galûnës bûdvardþiai, plg.:<br />
drûsti, drûsta, drûto – drûtas, Ÿa; ilgti, ilgsta, ilgo – ilgas, Ÿa; lysti, lysta,<br />
lyso – liesas, Ÿa; raiðti, raiðta, raiðo – raiðas, Ÿa. Taèiau negalima sakyti<br />
atvirkðèiai, nes kai kurie tvirtapradës ðaknies bûdvardþiai yra susijæ su<br />
tvirtagaliais veiksmaþodþiais (þr. p. 115). Todël, nustatant veiksmaþodþiø<br />
ðaknies priegaidæ, negalima remtis atitinkamais bûdvardþiais. Kartais<br />
lyginamos to paties veiksmaþodþio formos ir sakoma, kad esamojo laiko<br />
tvirtapradæ priegaidæ visada atitinka ta pati bendraties priegaidë<br />
(Garde, 1968, 162; Garde’as, 1971, 94).<br />
Keliø veiksmaþodþiø tvirtagalæ ðaknies priegaidæ, teiktà kuriuose ne<br />
kuriuose þodynuose, daugelyje kitø norminamøjø leidiniø atstoja tvirtapradë<br />
priegaidë (vienur kitur dedama ir intarpinio tipo gretimybë): raiðti,<br />
raiðta, raiðo RÞ 312, raiðti, raiðta, raiðo Kam II 98, RV 158, LV 463, DÞ1<br />
650, DÞ2 648, SkRÞ 1154, LTÞ 244, DÞ3 640, MKÞ 274 (plg. raiðti BûgRR<br />
I 302, II 466, III 829, SkÞD 487, raiðti, raiðta (Ÿia, Ÿa), raiðo (Ÿë) LKÞ XI
64<br />
70, raiðti, raiða, raiðo DûnÞ 526); spirgti, spirgsta, spirgo RÞ 335, spirgti,<br />
spirgsta, spirgo DÞ1 756, DÞ2 731, DÞ3 724, MKÞ 299 (plg. spirgti, spirgsta,<br />
spirgo; spirgti LKÞ XIII 427); tûþti, tûþta, tûþo ir tuþti, tûþta, tuþo Kam<br />
II 132, tûþti, tûþta, tûþo ir tuþti, tûþta, tuþo LV 563, tûþti, tûþta, tûþo RV 360,<br />
RÞ 360, DÞ1 881, DÞ2 870, LTÞ 329, DÞ3 865, MKÞ 331, tûþti, tûþta,<br />
tûþo ir tûþti, tûþta, tûþo SkRÞ 1616 (plg. tûþti, tûþta, tûþo; tûþti; tuþti, tûþta<br />
(tunþa), tuþo LKÞ XVII 2<strong>03</strong>); þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 43; LKG II<br />
227; Valeckienë, 1977, 63).<br />
Vienà aptariamo tipo veiksmaþodá dabar bk. leidþiama kirèiuoti dvejopai<br />
– tvirkti, tvirksta, tvirko ir tvirkti, tvirksta, tvirko DÞ3 867, MKÞ 332,<br />
LTÞp 288; anksèiau jis kirèiuotas tik tvirtapradiðkai, þr. Kam II 133, SkBK<br />
85, RV 195, RÞ 361, LV 565, DÞ1 884, DÞ2 872, SkRÞ 1620, LTÞ 329<br />
(plg. tvirkstu, tvirkau BûgRR II 437, tvirkti SkÞD 468tt., tvirkti, tvirksta,<br />
tvirko; tvirkti LKÞ XVII 307, tvirkti, tvirksta, tvirko DûnÞ 549, DrskÞ 425);<br />
þr. dar (Vaitkevièiûtë, 1997, 118).<br />
Tarmëse Ÿ(s)ta veiksmaþodþiø priegaidë daþnokai ávairuoja (kartais<br />
esti kitas ir ðaknies ar kamiengalio pavidalas): brinkti SkÞD 466, 470,<br />
542, brinkti, brinksta, brinko DûnÞ 473, LzÞ 40, DrskÞ 42, brinkti, brinksta,<br />
brinko; brinkti LKÞ I 1054; dygti BûgRR II 208tt., SkÞD 166tt., dygti,<br />
dygsta, dygo DûnÞ 479, LzÞ 59, DrskÞ 67, dygti, dygsta, dygo; dygti<br />
LKÞ II 529 (tvirtagalá ðio þodþio kirèiavimà K. Bûga laikë klaida,<br />
þr. BûgRR II 701, 724); dirgti BûgRR II 173, III 953, SkÞD 466, 470,<br />
473, dirgti, dirgsta, dirgo; dirgti LKÞ II 581; drûsti, drûsta, drûto; drûsti<br />
LKÞ II 770; dulkti, dulksta, dulko; dulkti LKÞ II 830, DrskÞ 76; ilgti,<br />
ilgsta, ilgo; ilgti „ilgëti; darytis ilgam; rodytis ilgam“ LKÞ IV 534, ilgti,<br />
ilgsta, ilgo „?“ DûnÞ 489, „rodytis ilgam“ DrskÞ 119; ilgti, ilgsta, ilgo;<br />
ilgti „ilgu darytis; nuobodþiauti, nusibosti, ákyrëti; ilgëtis, snausti“ LKÞ<br />
IV 634; karðti BûgRR I 544, II 255, SkÞD 91tt., karðti, karðta (Ÿa, Ÿia),<br />
karðo (Ÿë); karðti LKÞ V 323, karðti, karða, karðë DûnÞ 124; kirsti, kirdo<br />
(kirsti, kirdo) SkÞD 466; klystu, klydau, klysti BûgRR II 477, klysti SkDA<br />
251, SkÞD 39tt., klysti, klysta, klydo LKÞ VI 107, DûnÞ 498, klysti, klysta,<br />
klydo DrskÞ 157; nûsti, nûsta, nûdo; nûsti LKÞ VIII 981; plûstu, plûdau,<br />
plûsti BûgRR II 478, plûsti SkÞD 41tt., plûsti, plûsta, plûdo LKÞ X<br />
368, DûnÞ 523, plûsti, plûsta, plûdo; plûsti DrskÞ 275; rûgti BûgRR I<br />
475tt., SkÞD 28tt., rûgti, rûgsta, rûgo DûnÞ 529, LzÞ 226, DrskÞ 311,<br />
rûgti, rûgsta (runga), rûgo (Ÿë); rûgti LKÞ XI 904; skydau, skysti SkÞD<br />
319tt., skysti, skysta, skydo; skysti LKÞ XII 952; slystu, slydau, slysti
65<br />
BûgRR II 436, slysti SkÞD 483tt., slysti, slysta, slydo DûnÞ 534, slysti,<br />
slysta, slydo; slysti, slenda, slydo LKÞ XIII 29; slopstu, slopau, slopti<br />
BûgRR II 440, slopti BûgRR I 277, slopti SkÞD 484, slopti, slopsta, slopo<br />
DûnÞ 534, slopti, slopsta, slopo; slopti LKÞ XIII 47; slûgti SkÞD 484,<br />
slûgti, slûgsta, slûgo DûnÞ 534, DrskÞ 336, slûgti, slûgsta (slunga), slûgo;<br />
slugti LKÞ XIII 52; stygstu, stygau, stygti BûgRR II 436, 443, 633,<br />
stygti SkÞD 483tt., stygti, stygsta, stygo; stygti LKÞ XIII 773, stigti, stinga<br />
(stygsta), stigo LKÞ XIII 772, stigti, stygsta, stigo DûnÞ 351; ðvinkti BûgRR<br />
III 245, ðvinkti, ðvinksta, ðvinko; ðvinkti LKÞ XV 593; trûkti, trûksta<br />
(Ÿa, trunka), trûko LKÞ XVI 985, trûkti, trûksta, trûko DûnÞ 548, LzÞ<br />
271, DrskÞ 420; tvilkti, tvilksta, tvilko LKÞ XVII 289, tvilkti, tvilksta,<br />
tvilko DûnÞ 549; vysti BûgRR II 434, vystu, vytau, vysti BûgRR II 469,<br />
vysti, vyto SkÞD 483, 486, 543, 544, vysti, vysta (vinsta, vinta), vyto; vysti,<br />
vysta, vyto LKÞ XIX 744, vysti, vysta, vyto LzÞ 290, DrskÞ 465, vysti,<br />
vysta (vyta), vyto ZtÞ 778; þr. dar (Darguþas, 1985, 23; Grinaveckienë,<br />
1957, 169; Grinaveckis, 1983, 66; Grinaveckis, 1991, 95; Kazlauskas,<br />
1968, 327; Mikalauskaitë, 1957, 87–88; Stundþia, 1995, 123; Zinkevièius,<br />
1966, 47, 333).<br />
Sangràþi n i ø (neprieðdëliniø) ðio tipo veiksmaþodþiø nëra<br />
daug: – ;; – ;; plûstis, plûstasi, plûdosi; ryþtis, ryþtasi, ryþosi (nesangràþinë<br />
lytis bk. nevartojama).<br />
P r i e ð d ë l i n i a i veiksmaþodþiai kirèiavimu nesiskiria nuo neprieðdëliniø.<br />
suŸ: – ;; sustingti, sustingsta, sustingo;; suauðti, suauðta, suauðo; subilsti,<br />
subilsta, subildo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama; dël ðaknies<br />
priegaidës plg. suŸbelsti, suŸbeldþia, suŸbeldë); subrinkti, subrinksta, subrinko;<br />
subûgti, subûgsta, subûgo; suèiulbti, suèiulbsta, suèiulbo (neprieðdëlinë<br />
lytis bk. nevartojama); sudygti, sudygsta, sudygo; sudirgti, sudirgsta,<br />
sudirgo; sudrëkti, sudrëksta, sudrëko; sudulkti, sudulksta, sudulko; sugysti,<br />
sugysta, sugydo; suklysti, suklysta, suklydo; sulygti, sulygsta, sulygo; sulysti,<br />
sulysta, sulyso; sulûþti, sulûþta, sulûþo; sumirgti, sumirgsta, sumirgo (neprieðdëlinë<br />
lytis bk. nevartojama); suplëkti, suplëksta, suplëko; suplyðti,<br />
suplyðta, suplyðo; suplûsti, suplûsta, suplûdo; surûgti, surûgsta, surûgo;<br />
suskysti, suskysta, suskydo...<br />
paŸ: – ;; pamëgti, pamëgsta, pamëgo;; paalkti, paalksta, paalko; pablësti,<br />
pablësta, pablëso; pabosti, pabosta, pabodo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama);<br />
pabrangti, pabrangsta, pabrango; pabrinkti, pabrinksta, pabrinko;
66<br />
pabûgti, pabûgsta, pabûgo; padygti, padygsta, padygo; padrëkti, padrëksta,<br />
padrëko; pailgti, pailgsta, pailgo; pajunkti, pajunksta, pajunko; pakirsti,<br />
pakirsta, pakirdo; paklysti, paklysta, paklydo; paliegti, paliegsta, paliego (neprieðdëlinë<br />
lytis bk. nevartojama); palysti, palysta, palyso; palûþti, palûþta,<br />
palûþo; panokti, panoksta, panoko; panûsti, panûsta, panûdo; paplëkti,<br />
paplëksta, paplëko; paplûsti, paplûsta, paplûdo...<br />
nuŸ: – ;; nutrûkti, nutrûksta, nutrûko;; nuauðti, nuauðta, nuauðo; nublësti,<br />
nublësta, nublëso; nubosti, nubosta, nubodo (neprieðdëlinë lytis bk.<br />
nevartojama); nubrinkti, nubrinksta, nubrinko; nudulkti, nudulksta, nudulko;<br />
nujunkti, nujunksta, nujunko; nukarðti, nukarðta, nukarðo; nuklysti,<br />
nuklysta, nuklydo; nulygti, nulygsta, nulygo; nulûþti, nulûþta, nulûþo; nunokti,<br />
nunoksta, nunoko; nuplyðti, nuplyðta, nuplyðo; nurûgti, nurûgsta, nurûgo;<br />
nuslysti, nuslysta, nuslydo; nuslûgti, nuslûgsta, nuslûgo; nusnûsti, nusnûsta,<br />
nusnûdo; nusprogti, nusprogsta, nusprogo...<br />
iðŸ: – ;; iðmokti, iðmoksta, iðmoko (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama;<br />
dël ðaknies priegaidës plg. ið-mokyti, ið-moko, ið-mokë); iðvysti, iðvysta,<br />
iðvydo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama);; iðalkti, iðalksta, iðalko;<br />
iðauðti, iðauðta, iðauðo; iðblësti, iðblësta, iðblëso; iðbrinkti, iðbrinksta, iðbrinko;<br />
iðdygti, iðdygsta, iðdygo; iðdirgti, iðdirgsta, iðdirgo; iðkarðti, iðkarðta, iðkarðo;<br />
iðklysti, iðklysta, iðklydo; iðlygti, iðlygsta, iðlygo; iðlûþti, iðlûþta, iðlûþo;<br />
iðnokti, iðnoksta, iðnoko; iðplyðti, iðplyðta, iðplyðo; iðplûsti, iðplûsta, iðplûdo;<br />
iðrûgti, iðrûgsta, iðrûgo; iðslysti, iðslysta, iðslydo...<br />
praŸ: – ;; pranokti, pranoksta, pranoko;; praalkti, praalksta, praalko;<br />
praauðti, praauðta, praauðo; prabrinkti, prabrinksta, prabrinko; pradrëkti,<br />
pradrëksta, pradrëko; pragysti, pragysta, pragydo; prailgti, prailgsta, prailgo<br />
„pasirodyti per ilgam“; prailgti, prailgsta, prailgo „pasidaryti nuobodu, nusibosti“;<br />
pramokti, pramoksta, pramoko (neprieðdëlinë lytis nevartojama;<br />
dël ðaknies priegaidës plg. praŸmokyti, praŸmoko, praŸmokë); praplyðti,<br />
praplyðta, praplyðo; prarûgti, prarûgsta, prarûgo; pratvirkti, pratvirksta, pratvirko;<br />
pravësti, pravësta, pravëso; pravirkti, pravirksta, pravirko (neprieðdëlinë<br />
lytis bk. nevartojama; plg. tvirtagalæ priegaidæ turintá veiksmaþodá verkti,<br />
verkia, verkë); praþysti, praþysta, praþydo; praþvingti, praþvingsta, praþvingo<br />
(neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama; dël ðaknies priegaidës plg.<br />
þvengti, þvengia, þvengë)...<br />
priŸ: – ;; – ;; prialkti, prialksta, prialko; priblësti, priblësta, priblëso; pribrinkti,<br />
pribrinksta, pribrinko; pridygti, pridygsta, pridygo; pridrëkti, pridrëksta,<br />
pridrëko; prijunkti, prijunksta, prijunko; prikarðti, prikarðta, prikarðo; pri-
67<br />
klysti, priklysta, priklydo; prilygti, prilygsta, prilygo; prilûþti, prilûþta, prilûþo;<br />
prinokti, prinoksta, prinoko; priplëkti, priplëksta, priplëko; priplûsti, priplûsta,<br />
priplûdo; prislopti, prislopsta, prislopo; prismirsti, prismirsta, prismirdo;<br />
prisnûsti, prisnûsta, prisnûdo...<br />
apŸ (apiŸ): – ;; – ;; apauðti, apauðta, apauðo; apdygti, apdygsta, apdygo;<br />
apdrëkti, apdrëksta, apdrëko; apiblësti, apiblësta, apiblëso; apiplëkti, apiplëksta,<br />
apiplëko; apiplyðti, apiplyðta, apiplyðo; aplûþti, aplûþta, aplûþo;<br />
apnokti, apnoksta, apnoko; apraiðti, apraiðta, apraiðo; apsnûsti, apsnûsta,<br />
apsnûdo; apstingti, apstingsta, apstingo; aptingti, aptingsta, aptingo...<br />
atŸ (atiŸ): – ;; atitrûkti, atitrûksta, atitrûko;; atauðti, atauðta, atauðo; atidirgti,<br />
atidirgsta, atidirgo; atidrëkti, atidrëksta, atidrëko; atitokti, atitoksta, atitoko<br />
(neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama); atjunkti, atjunksta, atjunko; atklysti,<br />
atklysta, atklydo; atlyþti, atlyþta, atlyþo; atlûþti, atlûþta, atlûþo; atplyðti,<br />
atplyðta, atplyðo; atplûsti, atplûsta, atplûdo; atslûgti, atslûgsta, atslûgo...<br />
áŸ: – ;; – ;; ábosti, ábosta, ábodo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama);<br />
ábûgti, ábûgsta, ábûgo; ádrëkti, ádrëksta, ádrëko; ájunkti, ájunksta, ájunko; álûþti,<br />
álûþta, álûþo; áplyðti, áplyðta, áplyðo; árûgti, árûgsta, árûgo; áslysti, áslysta, áslydo;<br />
áslûgti, áslûgsta, áslûgo; ásmirsti, ásmirsta, ásmirdo; átrûkti, átrûksta, átrûko;<br />
átûþti, átûþta, átûþo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþauðti, uþauðta, uþauðo; uþblësti, uþblësta, uþblëso; uþbrinkti,<br />
uþbrinksta, uþbrinko; uþklysti, uþklysta, uþklydo; uþlûþti, uþlûþta, uþlûþo;<br />
uþplyðti, uþplyðta, uþplyðo; uþplûsti, uþplûsta, uþplûdo; uþsmirsti, uþsmirsta,<br />
uþsmirdo; uþsnûsti, uþsnûsta, uþsnûdo; uþtrûkti, uþtrûksta, uþtrûko; uþvysti,<br />
uþvysta, uþvydo.<br />
neŸ (èia dedami tik daþnesni ðio dalelytinio prieðdëlio vediniai; á DÞ3 jie<br />
nëra patekæ): – ;; nemëgti, nemëgsta, nemëgo; netrûkti, netrûksta, netrûko.<br />
Kirtá visada gauna prieðdëlis perŸ: – ;; – ;; peralkti, peralksta, peralko;<br />
perbrinkti, perbrinksta, perbrinko; perdygti, perdygsta, perdygo; perdrëkti, perdrëksta,<br />
perdrëko; perkarðti, perkarðta, perkarðo; perlûþti, perlûþta, perlûþo;<br />
pernokti, pernoksta, pernoko; perplyðti, perplyðta, perplyðo; perrûgti, perrûgsta,<br />
perrûgo; persprogti, persprogsta, persprogo; pertrûkti, pertrûksta, pertrûko.<br />
Þr. dar bk. prieðdëliniø veiksmaþodþiø kirèiavimo nevienodumus: tokti,<br />
toksta, toko (atiŸ) RÞ 356, atitokti, atitoksta, atitoko DÞ1 42, DÞ2 48, DÞ3<br />
48, tokti, toksta, toko (atiŸ) MKÞ 326 (plg. atitokti, atitoksta, atitoko LKÞ<br />
XVI 481); iðtvirkti, iðtvirksta, iðtvirko DÞ2 258, iðtvirkti, iðtvirksta, iðtvirko<br />
ir iðtvirkti, iðtvirksta, iðtvirko DÞ3 259 (plg. iðtvirkti BûgRR II 437, SkÞD<br />
468 tt., iðtvirkti, iðtvirko; iðtvirksta, iðvirko LKÞ XVII 307); átuþti, átûþta,
68<br />
átuþo DÞ1 283 (bet tûþti, tûþta, tûþo DÞ1 881), átuþti, átuþta (= átûþta?),<br />
átuþo ir átûþti, átûþta, átûþo SkRÞ 506, átûþti, átûþta, átûþo DÞ2 262, DÞ3<br />
263 (plg. átuþti; átûþti BûgRR II 437, átûþti; átuþti LKÞ XVII 2<strong>03</strong>); patvirkti,<br />
patvirksta, patvirko DÞ2 534, patvirkti, patvirksta, patvirko ir patvirkti,<br />
patvirksta, patvirko DÞ3 527 (plg. patvirkti, patvirko; patvirkæs LKÞ<br />
XVII 307); pratvirkti, pratvirksta, pratvirko DÞ2 599, SkRÞ 999, pratvirkti,<br />
pratvirksta, pratvirko ir pratvirkti, pratvirksta, pratvirko DÞ3 591<br />
(plg. pratvirkti, pratvirko LKÞ XVII 307); pravirkti, pravirksta, pravirko<br />
LV 448, virkti, virksta, virko (praŸ) RÞ 373, pravirkti, pravirksta, pravirko<br />
DÞ1 617, DÞ2 600, DÞ3 592, MKÞ 267, pravirkti, pravirksta, pravirko ir<br />
pravirkti, pravirksta, pravirko SkRÞ 1093 (plg. virkti, virksta, virko Kam<br />
II 142, RV 204, pravirkti; pravirkti LKÞ XIX 561, pravirkti, pravirksta,<br />
pravirko GrinB 45); virpti, virpsta, virpo (suŸ) RÞ 373, suvirpti, suvirpsta,<br />
suvirpo DÞ1 789, DÞ2 798, DÞ3 790, suvirpti, suvirpsta, suvirpo ir suvirpti,<br />
suvirpsta, suvirpo SkRÞ 1427 (plg. suvirpti; suvirpti LKÞ XIX 572);<br />
þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 43).<br />
Prieðdëliniø lyèiø pavidalas daþnokai svyruoja nekodifikuotoje kalboje:<br />
apvysti; apvysti LKÞ XIX 744; atslûgti, atslûgsta (atslunga), atslûgo<br />
LKÞ XIII 53; iðdirgti, iðdirgsta, iðdirgo; iðdirgti LKÞ II 581; iðkarðti, iðkarðta,<br />
iðkarðo; iðkarðti LKÞ V 324; átyþti, átyþta, átyþo; átyþti; átiþti LKÞ<br />
XVI 458; nubrinkti, nubrinksta, nubrinko; nubrinkti LKÞ I 1055; nukarðti,<br />
nukarðta, nukarðo; nukarðti LKÞ V 324; nuslysti, nuslysta, nuslydo;<br />
nuslysti LKÞ XIII 30; nustygti, nustygsta, nustygo LKÞ XIII 773,<br />
nustigti, nustinga (nustygsta), nustigo LKÞ XIII 772, nustigti, nustinga,<br />
nustigo GrinB 44; nuvysti; nuvysti LKÞ XIX 745; pabrinkti, pabrinksta,<br />
pabrinko; pabrinkti LKÞ I 1055; pailgti, pailgsta, pailgo; pailgti LKÞ IV<br />
54; pakirdo, pakirsti SkÞD 26, pakirsti, pakirsta, pakirdo; pakirsti LKÞ V<br />
867; panûsti, panûsta, panûdo; panûsti LKÞ VIII 981; paðvinkti, paðvinksta,<br />
paðvinko; paðvinkti LKÞ XV 593; prailgti; prailgti LKÞ IV 54; prarûgti,<br />
prarûgsta, prarûgo; prarûgti LKÞ XI 908; pridygti, pridygsta, pridygo;<br />
pridygti LKÞ II 531; prislopti, prislopsta, prislopo; prislopti LKÞ XIII 48;<br />
subrinkti, subrinksta, subrinko LKÞ I 1055; suslûgti, suslûgsta (suslunga),<br />
suslûgo LKÞ XIII 54; suspursti, suspursta, suspurdo; suspursti LKÞ<br />
XIII 561; suvysti, suvysta, suvyto LzÞ 290, DrskÞ 465, suvysti; suvysti<br />
LKÞ XIX 746; þr. dar (Vitkauskas, 1988, 85).<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø nëra gausu; kirèiuojami<br />
jie taip pat kaip ir neprieðdëliniai, nesangràþiniai.
69<br />
paŸ: – ;; – ;; pasiilgti, pasiilgsta, pasiilgo; pasiklysti, pasiklysta, pasiklydo;<br />
pasiplûsti, pasiplûsta, pasiplûdo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsirûgti, atsirûgsta, atsirûgo; atsitokti, atsitoksta, atsitoko.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásibosti, ásibosta, ásibodo; ásityþti, ásityþta, ásityþo (nesangràþinë<br />
neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama).<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsiilgti, iðsiilgsta, iðsiilgo; iðsiplûsti, iðsiplûsta, iðsiplûdo.<br />
nuŸ: – ;; pasiryþti, pasiryþta, pasiryþo;; nusibosti, nusibosta, nusibodo.<br />
suŸ: – ;; – ;; susigësti, susigësta, susigëdo; susiplûsti, susiplûsta, susiplûdo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisisprogti, prisisprogsta, prisisprogo.<br />
Plg. dar prieðdëliniø sangràþiniø lyèiø gretimybes: atsirûgti, atsirûgsta,<br />
atsirûgo; atsirûgti LKÞ XI 906.<br />
Jaunuomenë ne visada iðlaiko pastovø ðaknies kirtá: dygstu (krt.<br />
32:16), dygau (krt. 42:6); klystu (krt. 98:38), klydau (krt. 80:1); mëgstu<br />
(krt. 69:0); nokstu (krt. 47:3), nokau (krt. 48:2); plyðtu (krt. 55:26), plyðau<br />
(krt. 38:43); plûstu (krt. 52:30), plûdau (krt. 73:9); rûgstu (krt. 34:17),<br />
rûgau (krt. 30:21); slydau (krt. 36:6); sprogau (krt. 81:0); sprûstu (krt.<br />
34:14), sprûdau (krt. 46:4); trokðtu (krt. 24:0), troðkau (krt. 24:0); þr.<br />
dar (Grumadienë, 1988, 144).<br />
Plg. dar prieðdëliniø lyèiø kirèiavimo polinkius: apraiðta (prg. 5:41),<br />
apraiðo (prg. 6:41); atitokstu (krt. 60:17), atitokau (krt. 39:6); atlyþau (krt.<br />
45:8); atvëstu (krt. 79:31), atvësau (krt. 74:34); iðtrûkau (krt. 10:22); iðvystu<br />
(krt. 47:61); iðvydau (krt. 105:5); átûþau (krt. 37:6); nukarðo (prg. 3:47);<br />
pabûgau (krt. 27:5); pakirdau (krt. 9:40); paliegstu (krt. 28:28), paliegau<br />
(krt. 45:12); panûstu (krt. 31:16), panûdau (krt. 43:4); pravirkau (krt. 3:43);<br />
prilygstu (krt. 26:20), prilygau (krt. 36:9); suklydau (krt. 50:11); uþsnûstu<br />
(krt. 17:14), uþsnûdau (krt. 22:8).<br />
Þr. dar sangràþinio prieðdëlinio veiksmaþodþio kirèiavimo polinkius:<br />
susigëdau (krt. 57:2).<br />
3. Kaip yra pastebëjusi P. Bernadiðienë (1973, 44), tvirtapradæ<br />
ðaknies priegaidæ turi tie pirminiai veiksmaþodþiai, kuriø pagrindiniø formø<br />
ðaknyse kaitaliojasi au : au : o; jø esamojo laiko kamiengalis yra Ÿa,<br />
bûtojo kartinio – Ÿë, esamojo laiko kamiene tarp ðaknies ir kamiengalio<br />
vartojamas priebalsis ŸnŸ/ŸjŸ, bûtojo kartinio laiko kamiene – ŸvŸ, bendraties<br />
Ÿti eina tiesiai po ðaknies dvibalsio au; þr. dar (Bût 162).<br />
Tokios sandaros veiksmaþodþiø bk. yra keliolika: – ;; griauti, griauna,<br />
griovë; krauti, krauna, krovë; pjauti, pjauna, pjovë;; bliauti, bliauna, bliovë;<br />
dþiauti, dþiauna, dþiovë; kauti, kauna, kovë; kliauti, kliauna, kliovë; liauti,
70<br />
liauna, liovë; mauti, mauna, movë; plauti, plauna, plovë; rauti, rauna, rovë;<br />
spjauti, spjauna, spjovë; ðauti, ðauna, ðovë…<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 39; Laigonaitë, 1959, 70; Laigonaitë,<br />
1970, 78; Laigonaitë, 1978, 71; LKG II 298; LV 147; SkBK 31; Stundþia,<br />
1995, 123; Vaitkevièiûtë, 1997, 119–120; Venckutë, 1983, 127; Vidþiûnas,<br />
1997, 193).<br />
Daþnu atveju tvirtapradæ ðaknies priegaidæ liudija vediniai – miðrieji<br />
priesagos Ÿstyti veiksmaþodþiai, plg.: dþiauti, dþiauna, dþiovë – dþiaustyti,<br />
dþiausto, dþiaustë; krauti, krauna, krovë – kraustyti, krausto, kraustë; mauti,<br />
mauna, movë – maustyti, mausto, maustë; pjauti, pjauna, pjovë – pjaustyti,<br />
pjausto, pjaustë; rauti, rauna, rovë – raustyti, rausto, raustë; þr. dar (Girdenis,<br />
1981, 5; Stundþia, 1995, 122).<br />
Kai kuriø ðio bûrelio veiksmaþodþiø bendraties tvirtapradæ ðakná galima<br />
lyginti ir su kitø pirminiø veiksmaþodþiø bendraèiø ðaknimis: bliauti<br />
– bliûti, dþiauti – dþiûti, griauti – griûti, kliauti – kliûti.<br />
Poros daþnø veiksmaþodþiø esamojo laiko formos bk. teikiamos ir su<br />
ŸnŸ, ir su ŸjŸ: kliauti, kliauna (kliauja), kliovë; liauti, liauna (liauja), liovë.<br />
Retas þodis niauti, niauja, niovë „vogti, dþiauti“ DÞ3 424 dedamas tik su<br />
ŸjŸ. Kirèiavimui tai neturi átakos.<br />
Nekodifikuotoje kalboje esamojo laiko formø ŸnŸ/ŸjŸ varijavimas bûdingas<br />
ir kai kuriems kitiems ðio tipo veiksmaþodþiams, pvz.: bliauti,<br />
bliauna (bliauja), bliovë LKÞ I 910, bliauti, bliauna, bliovë DûnÞ 472,<br />
LzÞ 37; dþiauti, dþiauna (dþiauja), dþiovë LKÞ III 578, dþiauti, dþiauna,<br />
dþiovë LzÞ 111; kauju BûgRR I 120, kaunu, koviau, kauti BûgRR I 216,<br />
kauti, kauna (kauja), kovë LKÞ V 449; kliauti, kliauja (kliauna), kliovë<br />
LKÞ VI 70; krauju, krauti BûgRR II 471, krauti, krauna (krauja), krovë<br />
LKÞ VI 477, krauti, krauna, krovë DûnÞ 500, LzÞ 127, DrskÞ 167.<br />
Visø pagrindiniø formø ðaknies priegaidë dvejopa gal tik ðio reto veiksmaþodþio:<br />
jauti BûgRR I 447, II 373tt., jauti, jauna (jauja), jovë; jauti,<br />
jauna (jauja), jovë LKÞ IV 322, jauti, jauna, jovë DûnÞ 113.<br />
Pasitaiko bûtojo kartinio laiko formø ir su balsiu a, turinèiu tvirtagalæ<br />
priegaidæ: kauti, kauna (kauja), kovë (kavo) LKÞ V 449; ðauti, ðauna (ðauja),<br />
ðovë (ðavo, ðavë) LKÞ XIV 584, ðauti, ðauna, ðovë (ðavo, ðavë) DrskÞ<br />
367; þr. dar (Pakalka, 1995, 214); dël tvirtagalio trumpøjø esamojo laiko<br />
formø kirèiavimo þr. (Zinkevièius, 1966, 372).<br />
Pastovø ðaknies kirtá iðlaiko ir sangràþi n ë s lytys: – ;; – ;; brautis,<br />
braunasi, brovësi (nesangràþinë lytis bk. nevartojama); dþiautis, dþiau-
71<br />
nasi, dþiovësi; griautis, griaunasi, griovësi; kautis, kaunasi, kovësi; kliautis,<br />
kliaunasi, kliovësi; krautis, kraunasi, krovësi; liautis, liaunasi, liovësi;<br />
mautis, maunasi, movësi; niautis, niaujasi, niovësi (sangràþinë lytis reiðkia<br />
„bartis, rietis, peðtis, pjautis“; plg. niauti, niauja, niovë „vogti, dþiauti“);<br />
pjautis, pjaunasi, pjovësi; rautis, raunasi, rovësi...<br />
Taip pat kirèiuojami p r i e ð d ë l i n i a i ðios grupës veiksmaþodþiai.<br />
nuŸ: – ;; nupjauti, nupjauna, nupjovë;; nubliauti, nubliauna, nubliovë;<br />
nudþiauti, nudþiauna, nudþiovë; nugriauti, nugriauna, nugriovë; nukauti,<br />
nukauna, nukovë; nukrauti, nukrauna, nukrovë; numauti, numauna, numovë;<br />
nuniauti, nuniauja, nuniovë; nuplauti, nuplauna, nuplovë; nurauti,<br />
nurauna, nurovë; nuðauti, nuðauna, nuðovë.<br />
suŸ: – ;; sugriauti, sugriauna, sugriovë; sukrauti, sukrauna, sukrovë;; subliauti,<br />
subliauna, subliovë; sudþiauti, sudþiauna, sudþiovë; sujauti, sujauna,<br />
sujovë; sumauti, sumauna, sumovë; supjauti, supjauna, supjovë; suplauti,<br />
suplauna, suplovë; surauti, surauna, surovë; suðauti, suðauna, suðovë.<br />
iðŸ: – ;; iðrauti, iðrauna, iðrovë;; iðbliauti, iðbliauna, iðbliovë; iðgriauti,<br />
iðgriauna, iðgriovë; iðkrauti, iðkrauna, iðkrovë; iðmauti, iðmauna, iðmovë;<br />
iðpjauti, iðpjauna, iðpjovë; iðplauti, iðplauna, iðplovë; iðspjauti, iðspjauna,<br />
iðspjovë; iððauti, iððauna, iððovë.<br />
paŸ: – ;; – ;; pabliauti, pabliauna, pabliovë; padþiauti, padþiauna, padþiovë;<br />
pakrauti, pakrauna, pakrovë; paliauti, paliauna, paliovë; pamauti,<br />
pamauna, pamovë; papjauti, papjauna, papjovë; paplauti, paplauna, paplovë;<br />
parauti, parauna, parovë; paðauti, paðauna, paðovë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþbliauti, uþbliauna, uþbliovë; uþdþiauti, uþdþiauna, uþdþiovë;<br />
uþkrauti, uþkrauna, uþkrovë; uþmauti, uþmauna, uþmovë; uþpjauti, uþpjauna,<br />
uþpjovë; uþplauti, uþplauna, uþplovë; uþrauti, uþrauna, uþrovë;<br />
uþspjauti, uþspjauna, uþspjovë; uþðauti, uþðauna, uþðovë.<br />
apŸ (apiŸ): – ;; – ;; apdþiauti, apdþiauna, apdþiovë; apgriauti, apgriauna,<br />
apgriovë; apipjauti, apipjauna, apipjovë; apiplauti, apiplauna, apiplovë;<br />
apkrauti, apkrauna, apkrovë; apmauti, apmauna, apmovë; aprauti, aprauna,<br />
aprovë; apspjauti, apspjauna, apspjovë.<br />
priŸ: – ;; – ;; pridþiauti, pridþiauna, pridþiovë; prikrauti, prikrauna,<br />
prikrovë; primauti, primauna, primovë; pripjauti, pripjauna, pripjovë;<br />
priplauti, priplauna, priplovë; prirauti, prirauna, prirovë; prispjauti, prispjauna,<br />
prispjovë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ágriauti, ágriauna, ágriovë; ákrauti, ákrauna, ákrovë; ámauti, ámauna,<br />
ámovë; ápjauti, ápjauna, ápjovë.
72<br />
praŸ: – ;; – ;; pramauti, pramauna, pramovë; prapjauti, prapjauna, prapjovë;<br />
praplauti, praplauna, praplovë; praðauti, praðauna, praðovë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atkrauti, atkrauna, atkrovë; atpjauti, atpjauna, atpjovë; atðauti,<br />
atðauna, atðovë.<br />
parŸ: – ;; – ;; pargriauti, pargriauna, pargriovë.<br />
Prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; perkrauti, perkrauna, perkrovë; permauti,<br />
permauna, permovë; perpjauti, perpjauna, perpjovë; perplauti, perplauna,<br />
perplovë; perðauti, perðauna, perðovë.<br />
Plg. esamojo laiko gretimybes: paliauti, paliauna (paliauja), paliovë.<br />
Prieðdëliniø bûtojo kartinio laiko veiksmaþodþiø kirèiavimui nekodifikuotoje<br />
kalboje ypaè svarbus yra ðaknies vokalizmas ir kamiengalis<br />
(tam tikrais atvejais kirtis nuðoka á prieðdëlá), plg.: atðovë, atðavo LKÞ<br />
XIV 587–588; iððovë, iððavo, iððavë LKÞ XIV 589; nuðovë, nuðavo, nuðavë<br />
LKÞ XIV 589–590, nenuðaviau DrskÞ 367–368; paðovë, paðavo,<br />
paðavë LKÞ XIV 590–591; praðovë, praðavo, praðavë LKÞ XIV 592–<br />
593; suðovë, suðavo LKÞ XIV 593–594; uþðovë, uþðavo, uþðavë LKÞ XIV<br />
594–595.<br />
Prieðdëliniai sangràþi niai veiksmaþodþiai bk. kirèiuojami<br />
taip pat kaip ir neprieðdëliniai, nesangràþiniai.<br />
suŸ: – ;; – ;; susibrauti, susibrauna, susibrovë; susidþiauti, susidþiauna,<br />
susidþiovë; susikauti, susikauna, susikovë (prieðdëlinë nesangràþinë lytis<br />
bk. nevartojama); susikrauti, susikrauna, susikrovë; susimauti, susimauna,<br />
susimovë; susiniauti, susiniauja, susiniovë; susipjauti, susipjauna, susipjovë;<br />
susiplauti, susiplauna, susiplovë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsibliauti, iðsibliauna, iðsibliovë (neprieðdëlinë sangràþinë<br />
lytis bk. nevartojama); iðsibrauti, iðsibrauna, iðsibrovë; iðsikrauti, iðsikrauna,<br />
iðsikrovë; iðsipjauti, iðsipjauna, iðsipjovë; iðsiplauti, iðsiplauna, iðsiplovë;<br />
iðsirauti, iðsirauna, iðsirovë; iðsiðauti, iðsiðauna, iðsiðovë.<br />
pa: – ;; pasikliauti, pasikliauna, pasikliovë (prieðdëlinë nesangràþinë<br />
lytis bk. nevartojama);; pasidþiauti, pasidþiauna, pasidþiovë; pasikauti,<br />
pasikauna, pasikovë (prieðdëlinë nesangràþinë lytis bk. nevartojama);<br />
pasikrauti, pasikrauna, pasikrovë; pasipjauti, pasipjauna, pasipjovë; pasirauti,<br />
pasirauna, pasirovë; pasiðauti, pasiðauna, pasiðovë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusimauti, nusimauna, nusimovë; nusipjauti, nusipjauna,<br />
nusipjovë; nusiplauti, nusiplauna, nusiplovë; nusirauti, nusirauna, nusirovë;<br />
nusispjauti, nusispjauna, nusispjovë (neprieðdëlinë sangràþinë lytis bk.<br />
nevartojama); nusiðauti, nusiðauna, nusiðovë.
73<br />
áŸ: – ;; – ;; ásibrauti, ásibrauna, ásibrovë; ásigriauti, ásigriauna, ásigriovë;<br />
ásikrauti, ásikrauna, ásikrovë; ásimauti, ásimauna, ásimovë; ásipjauti, ásipjauna,<br />
ásipjovë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisibrauti, prisibrauna, prisibrovë; prisikrauti, prisikrauna,<br />
prisikrovë; prisipjauti, prisipjauna, prisipjovë; prisiplauti, prisiplauna, prisiplovë;<br />
prisirauti, prisirauna, prisirovë.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsikrauti, apsikrauna, apsikrovë; apsimauti, apsimauna,<br />
apsimovë; apsiplauti, apsiplauna, apsiplovë; apsispjauti, apsispjauna, apsispjovë<br />
(neprieðdëlinë sangràþinë lytis bk. nevartojama).<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsibrauti, uþsibrauna, uþsibrovë; uþsikrauti, uþsikrauna,<br />
uþsikrovë; uþsimauti, uþsimauna, uþsimovë; uþsiðauti, uþsiðauna, uþsiðovë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasibrauti, prasibrauna, prasibrovë; prasipjauti, prasipjauna,<br />
prasipjovë; prasiplauti, prasiplauna, prasiplovë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsibrauti, atsibrauna, atsibrovë; atsipjauti, atsipjauna, atsipjovë.<br />
suŸ: – ;; – ;; susiniauti, susiniauja, susiniovë.<br />
Sangràþiniø lyèiø prieðdëlis perŸ turi kirtá: – ;; – ;; persimauti, persimauna,<br />
persimovë; persipjauti, persipjauna, persipjovë; persiðauti, persiðauna,<br />
persiðovë.<br />
Plg. prieðdëliniø sangràþiniø veiksmaþodþiø esamojo laiko gretimybes:<br />
pasikliauti, pasikliauna (pasikliauja), pasikliovë.<br />
Studentai iðlaiko pastovø ðaknies kirtá: pjoviau (krt. 71:0).<br />
4. Tvirtapradæ ðakná turi tie veiksmaþodþiai, kuriø esamojo laiko<br />
kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, esamojo ir bûtojo kartinio<br />
laiko formose tarp ðaknies skiemens pagrindo ir kamiengalio vartojamas<br />
ŸjŸ, bendraties ðaknies skiemens pagrindo balsis patenka tiesiai<br />
prieð Ÿti, visø pagrindiniø formø ðaknies skiemens pagrindu eina nesikaitaliojantys<br />
ilgieji balsiai ë, o.<br />
Ðio tipo veiksmaþodþiø bk. yra per deðimt: stoti, stoja, stojo;; groti, groja,<br />
grojo (svet.); ploti, ploja, plojo; spëti, spëja, spëjo „suskubti“;; joti, joja,<br />
jojo; kloti, kloja, klojo; knoti, knoja, knojo; loti, loja, lojo; moti, moja, mojo;<br />
sëti, sëja, sëjo; spëti, spëja, spëjo „bandyti teisingai pasakyti neþinant“;<br />
tvoti, tvoja, tvojo...<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 38; Laigonaitë, 1959, 69; Laigonaitë, 1978,<br />
71; LKG II 298; LV 147; SkBK 31; Stundþia, 1995, 121; Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 117–118; Vidþiûnas, 1997, 193).<br />
Ðaknies priegaidë nekodifikuotoje kalboje ávairuoja retai (kartais tai<br />
susijæ su ðaknies balsiø kaita): sëti, sëja (seja), sëjo LKÞ XII 457, DrskÞ
74<br />
323, sëti, sëja, sëjo DûnÞ 531, LzÞ 233; stoti SkÞD 16tt., stoti, stoja, stojo;<br />
stoti LKÞ XIII 862, stoti, stoja, stojo DûnÞ 537, LzÞ 246, DrskÞ 350; þr.<br />
dar (Kazlauskas, 1968, 356).<br />
Pastovø ðaknies kirtá turi ir sangràþi niai veiksmaþodþiai: – ;; – ;;<br />
klotis, klojasi, klojosi; knotis, knojasi, knojosi; stotis, stojasi, stojosi; tvotis,<br />
tvojasi, tvojosi; þiotis, þiojasi, þiojosi.<br />
Apie savità tarminá jø kirèiavimà þr. (Grinaveckis, 1973, 108; Kardelytë,<br />
1975, 80; Kazlauskas, 1968, 89; Lipskienë, 1969, 190; Skardþius, 1968,<br />
77; Ðukys, 1960, 181; Vidugiris, 1973, 212; Vitkauskas, 1988, 16; Zinkevièius,<br />
1966, 333).<br />
Pastoviai kirèiuojami ir p r i e ð d ë l i n i a i veiksmaþodþiai.<br />
suŸ: – ;; sustoti, sustoja, sustojo;; sugroti, sugroja, sugrojo; sujoti, sujoja,<br />
sujojo; sukloti, sukloja, suklojo; suloti, suloja, sulojo; sumoti, sumoja, sumojo;<br />
suploti, suploja, suplojo; susëti, susëja, susëjo; suspëti, suspëja, suspëjo;<br />
sutvoti, sutvoja, sutvojo.<br />
nuŸ: – ;; nustoti, nustoja, nustojo;; nujoti, nujoja, nujojo; nukloti, nukloja,<br />
nuklojo; nuloti, nuloja, nulojo; numoti, numoja, numojo; nuploti, nuploja,<br />
nuplojo; nusëti, nusëja, nusëjo; nuspëti, nuspëja, nuspëjo; nutvoti,<br />
nutvoja, nutvojo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðgroti, iðgroja, iðgrojo; iðjoti, iðjoja, iðjojo; iðkloti, iðkloja,<br />
iðklojo; iðloti, iðloja, iðlojo; iðploti, iðploja, iðplojo; iðsëti, iðsëja, iðsëjo; iðstoti,<br />
iðstoja, iðstojo; iðþioti, iðþioja, iðþiojo.<br />
paŸ: – ;; pasëti, pasëja, pasëjo;; pagroti, pagroja, pagrojo; pakloti, pakloja,<br />
paklojo; paloti, paloja, palojo; pamoti, pamoja, pamojo; paploti, paploja,<br />
paplojo; paspëti, paspëja, paspëjo; pastoti, pastoja, pastojo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþgroti, uþgroja, uþgrojo; uþjoti, uþjoja, uþjojo; uþkloti, uþkloja,<br />
uþklojo; uþloti, uþloja, uþlojo; uþploti, uþploja, uþplojo; uþsëti, uþsëja,<br />
uþsëjo; uþstoti, uþstoja, uþstojo; uþtvoti, uþtvoja, uþtvojo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atjoti, atjoja, atjojo; atkloti, atkloja, atklojo; atknoti, atknoja,<br />
atknojo; atloti, atloja, atlojo; atsëti, atsëja, atsëjo; atspëti, atspëja, atspëjo;<br />
atstoti, atstoja, atstojo.<br />
áŸ: – ;; áspëti, áspëja, áspëjo; ástoti, ástoja, ástojo;; ágroti, ágroja, ágrojo; ájoti,<br />
ájoja, ájojo; ákloti, ákloja, áklojo; ásëti, ásëja, ásëjo.<br />
apŸ: – ;; – ;; apjoti, apjoja, apjojo; apkloti, apkloja, apklojo; apsëti, apsëja,<br />
apsëjo; apstoti, apstoja, apstojo; apþioti, apþioja, apþiojo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prikloti, prikloja, priklojo; priploti, priploja, priplojo; pristoti,<br />
pristoja, pristojo; pritvoti, pritvoja, pritvojo.
75<br />
neŸ (èia dedamas daþnas veiksmaþodis, kurio antraðtinës formos nëra<br />
DÞ3): – ;; nespëti, nespëja, nespëjo.<br />
parŸ: – ;; – ;; parjoti, parjoja, parjojo.<br />
Kaip áprasta, prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; perjoti, perjoja, perjojo;<br />
perkloti, perkloja, perklojo; perspëti, perspëja, perspëjo.<br />
Padëtinio ilgumo balsá turinèio esamojo laiko lyties prieðdëlis tarmëse<br />
gauna kirtá, plg. pasaja DrskÞ 323.<br />
Prieðdëliniai sangràþi niai veiksmaþodþiai kirèiavimu nesiskiria<br />
nuo neprieðdëliniø, nesangràþiniø.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsikloti, apsikloja, apsiklojo; apsisëti, pasisëja, apsisëjo;<br />
apsistoti, apsistoja, apsistojo; apsiþioti, apsiþioja, apsiþiojo.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásikloti, ásikloja, ásiklojo; ásiloti, ásiloja, ásilojo (neprieðdëlinë<br />
sangràþinë ir prieðdëlinë nesangràþinë lytis bk. nevartojama); ásisëti, ásisëja,<br />
ásisëjo; ásistoti, ásistoja, ásistojo.<br />
atŸ: – ;; atsistoti, atsistoja, atsistojo;; atsikloti, atsikloja; atsiklojo; atsiknoti,<br />
atsiknoja, atsiknojo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasikloti, pasikloja, pasiklojo; pasisëti, pasisëja, pasisëjo;<br />
pasistoti, pasistoja, pasistojo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsikloti, uþsikloja, uþsiklojo; uþsimoti, uþsimoja, uþsimojo<br />
(neprieðdëlinë sangràþinë ir prieðdëlinë nesangràþinë lytis bk. nevartojama);<br />
uþsistoti, uþsistoja, uþsistojo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusikloti, nusikloja, nusiklojo; nusistoti, nusistoja, nusistojo.<br />
suŸ: – ;; – ;; susikloti, susikloja, susiklojo; susiploti, susiploja, susiplojo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsiþioti, iðsiþioja, iðsiþiojo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisiploti, prisiploja, prisiplojo.<br />
Studentai beveik visada tiksliai nustato kirèio vietà: kloju (krt. 49:0),<br />
klojau (krt. 50:0); ploju (krt. 41:0); sëju (krt. 50:0), sëjau (krt. 50:0); spëju<br />
(krt. 47:0), spëjau (krt. 48:2).<br />
5. Tvirtapradiðkai kirèiuojami tie veiksmaþodþiai, kuriø esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo (retai Ÿë), esamojo ir<br />
bûtojo kartinio laiko formose tarp ðaknies skiemens pagrindo ir kamiengalio<br />
vartojami pavieniai sprogstamieji priebalsiai (ŸTŸ), bendratyje tarp<br />
ðaknies skiemens pagrindo ir Ÿti eina ŸTŸ/ŸSŸ tipo priebalsiai (èia garsas ŸsŸ<br />
yra pakeitæs kitø formø priebalsá d), visø formø ðaknies skiemens pagrindà<br />
sudaro nesikaitaliojantys miðrieji dvigarsiai, dvibalsiai, ilgieji balsiai.<br />
Tokiø veiksmaþodþiø bk. yra nedaug: augti, auga, augo; dirbti, dirba,<br />
dirbo;; bëgti, bëga, bëgo; sësti, sëda, sëdo; ðokti, ðoka, ðoko;; ësti, ëda, ëdë;<br />
gnybti, gnyba, gnybo; grûsti, grûda, grûdo; mygti, myga, mygo.
76<br />
Þr. dar (Bût 163; Laigonaitë, 1959, 69; Laigonaitë, 1970, 78; Laigonaitë,<br />
1978, 71; LKG II 298; LV 147; RÞ 61; SkBK 31; Stundþia, 1995,<br />
119, 121, 123; Vaitkevièiûtë, 1997, 117, 119; Vidþiûnas, 1997, 193).<br />
Ðaknies tvirtapradiðkumà rodo miðrieji Ÿyti priesagos veiksmaþodþiai,<br />
plg.: gnybti, gnyba, gnybo – gnaibyti, gnaibo gnaibë; mygti, myga, mygo –<br />
maigyti, maigo, maigë.<br />
Ðiø veiksmaþodþiø ðaknies priegaidë tarmëse retai bûna tvirtagalë:<br />
gnybti BûgRR II 208, SkÞD 63, 783, gnybti, gnyba (Ÿia), gnybo (Ÿë); gnybti<br />
LKÞ III 456, gnybti, gnybia, gnybë LzÞ 83, gnybti, gnybia, gnybë (Ÿo) DrskÞ<br />
105, gnybti, gnyba, gnybë DûnÞ 487 (ðio þodþio kamiengaliai ávairuoja ir<br />
bk.: gnybti, gnybia, gnybë SkBK 52, RV 97, RÞ 209, gnybti, gnyba, gnybo<br />
LV 271, LTÞ 105, gnybti, gnyba ir gnybia, gnybo ir gnybë Kam II 43,<br />
gnybti, gnyba (Ÿia), gnybo (Ÿë) DÞ1 221, DÞ2 179, DÞ3 181, gnybti, gnyba<br />
(Ÿia), gnybo (gal ir Ÿë?) MKÞ 177, LTÞp 110); sësti; sësti BûgRR II 429,<br />
sësti, sëda, sëdo; sësti LKÞ XII 439; þr. dar (Mikalauskaitë, 1957, 89).<br />
Ðaknies kirtá bk. turi ir sangràþi niai veiksmaþodþiai: – ;; – ;; bëgtis,<br />
bëgasi, bëgosi; ëstis, ëdasi, ëdësi; grûstis, grûdasi, grûdosi; sëstis, sëdasi,<br />
sëdosi.<br />
Apie savità tarminá sangràþiniø lyèiø kirèiavimà þr. (Grinaveckis, 1973,<br />
108; Kardelytë, 1975, 12, 40, 78, 80; Kazlauskas, 1966, 146–147; Kazlauskas,<br />
1968, 89; Lipskienë, 1968, 190; LKG II 301; Skardþius, 1968, 77;<br />
Skurkaitë, Vidugiris, 1964, 124; Ðukys, 1960, 181; Vidugiris, 1973, 212;<br />
Vitkauskas, 1988, 16; Zinkevièius, 1966, 31, 333; Zinkevièius, 1975, 71).<br />
Bk. taip pat kirèiuojamos p r i eðdëlinës lytys.<br />
áŸ: – ;; ádirbti, ádirba, ádirbo;; áaugti, áauga, áaugo; ábëgti, ábëga, ábëgo;<br />
áësti, áëda, áëdë; ágnybti, ágnyba, ágnybo; ágrûsti, ágrûda, ágrûdo; ámygti, ámyga,<br />
ámygo; ásësti, ásëda, ásëdo; áðokti, áðoka, áðoko.<br />
nuŸ: – ;; nubëgti, nubëga, nubëgo;; nuaugti, nuauga, nuaugo; nudirbti,<br />
nudirba, nudirbo; nuësti, nuëda, nuëdë; nugnybti, nugnyba, nugnybo; nugrûsti,<br />
nugrûda, nugrûdo; numygti, numyga, numygo; nusësti, nusëda, nusëdo;<br />
nuðokti, nuðoka, nuðoko.<br />
paŸ: – ;; pabëgti, pabëga, pabëgo; paðokti, paðoka, paðoko;; paaugti, paauga,<br />
paaugo; padirbti, padirba, padirbo; paësti, paëda, paëdë; pagnybti, pagnyba,<br />
pagnybo; pagrûsti, pagrûda, pagrûdo; pamygti, pamyga, pamygo; pasësti,<br />
pasëda, pasëdo.<br />
priŸ: – ;; – ;; priaugti, priauga, priaugo; pribëgti, pribëga, pribëgo; pridirbti,<br />
pridirba, pridirbo; priësti, priëda, priëdë; prignybti, prignyba, prigny-
77<br />
bo; prigrûsti, prigrûda, prigrûdo; primygti, primyga, primygo; prisësti, prisëda,<br />
prisëdo; priðokti, priðoka, priðoko.<br />
suŸ: – ;; suaugti, suauga, suaugo;; subëgti, subëga, subëgo; sudirbti, sudirba,<br />
sudirbo; suësti, suëda, suëdë; sugnybti, sugnyba, sugnybo; sugrûsti,<br />
sugrûda, sugrûdo; sumygti, sumyga, sumygo; susësti, susëda, susëdo; suðokti,<br />
suðoka, suðoko.<br />
iðŸ: – ;; iðaugti, iðauga, iðaugo; iðbëgti, iðbëga, iðbëgo; iððokti, iððoka, iððoko;;<br />
iðdirbti, iðdirba, iðdirbo; iðësti, iðëda, iðëdë; iðgnybti, iðgnyba, iðgnybo;<br />
iðgrûsti, iðgrûda, iðgrûdo; iðmygti, iðmyga, iðmygo.<br />
uþŸ: – ;; uþaugti, uþauga, uþaugo;; uþbëgti, uþbëga, uþbëgo; uþdirbti, uþdirba,<br />
uþdirbo; uþësti, uþëda, uþëdë; uþgnybti, uþgnyba, uþgnybo; uþgrûsti,<br />
uþgrûda, uþgrûdo; uþsësti, uþsëda, uþsëdo; uþðokti, uþðoka, uþðoko.<br />
apŸ (apiŸ): – ;; – ;; apaugti, apauga, apaugo; apësti, apëda, apëdë; apdirbti,<br />
apdirba, apdirbo; apibëgti, apibëga, apibëgo; apsësti, apsëda, apsëdo;<br />
apðokti, apðoka, apðoko.<br />
atŸ (atiŸ): – ;; atbëgti, atbëga, atbëgo;; ataugti, atauga, ataugo; atgnybti,<br />
atgnyba, atgnybo; atgrûsti, atgrûda, atgrûdo; atidirbti, atidirba, atidirbo; atðokti,<br />
atðoka, atðoko.<br />
praŸ: – ;; prabëgti, prabëga, prabëgo;; praaugti, praauga, praaugo; pradirbti,<br />
pradirba, pradirbo; praësti, praëda, praëdë; praðokti, praðoka, praðoko.<br />
neŸ (èia dedamas tik daþnas veiksmaþodis, kurio antraðtinës lyties nëra<br />
DÞ3): – ;; nedirbti, nedirba, nedirbo.<br />
parŸ: – ;; – ;; parbëgti, parbëga, parbëgo.<br />
Prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; perdirbti, perdirba, perdirbo;; peraugti,<br />
perauga, peraugo; perbëgti, perbëga, perbëgo; perësti, perëda, perëdë; pergnybti,<br />
pergnyba, pergnybo; persësti, persëda, persëdo; perðokti, perðoka, perðoko.<br />
Pastoviai kirèiuojami ir prieðdëliniai sangràþi niai veiksmaþodþiai.<br />
atŸ: – ;; atsisësti, atsisëda, atsisëdo;; atsidirbti, atsidirba, atsidirbo; atsignybti,<br />
atsignyba, atsignybo; atsigrûsti, atsigrûda, atsigrûdo; atsiðokti, atsiðoka,<br />
atsiðoko.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisidirbti, prisidirba, prisidirbo; prisiësti, prisiëda, prisiëdë;<br />
prisigrûsti, prisigrûda, prisigrûdo; prisimygti, prisimyga, prisimygo; prisiðokti,<br />
prisiðoka, prisiðoko.<br />
suŸ: – ;; – ;; susibëgti, susibëga, susibëgo; susidirbti, susidirba, susidirbo;<br />
susigrûsti, susigrûda, susigrûdo; susimygti, susimyga, susimygo; susisësti,<br />
susisëda, susisëdo.
78<br />
áŸ: – ;; – ;; ásibëgti, ásibëga, ásibëgo; ásignybti, ásignyba, ásignybo; ásigrûsti,<br />
ásigrûda, ásigrûdo; ásisësti, ásisëda, ásisëdo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsidirbti, iðsidirba, iðsidirbo; iðsiësti, iðsiëda, iðsiëdë; iðsigrûsti,<br />
iðsigrûda, iðsigrûdo; iðsiðokti, iðsiðoka, iðsiðoko.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusidirbti, nusidirba, nusidirbo; nusignybti, nusignyba, nusignybo;<br />
nusigrûsti, nusigrûda, nusigrûdo; nusiðokti, nusiðoka, nusiðoko.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasibëgti, pasibëga, pasibëgo; pasidirbti, pasidirba, pasidirbo;<br />
pasignybti, pasignyba, pasignybo; pasiðokti, pasiðoka, pasiðoko.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsidirbti, uþsidirba, uþsidirbo; uþsignybti, uþsignyba, uþsignybo;<br />
uþsigrûsti, uþsigrûda, uþsigrûdo; uþsisësti, uþsisëda, uþsisëdo.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasidirbti, prasidirba, prasidirbo; prasigrûsti, prasigrûda,<br />
prasigrûdo.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsidirbti, apsidirba, apsidirbo.<br />
parŸ: – ;; – ;; parsigrûsti, parsigrûda, parsigrûdo.<br />
Sangràþiniø veiksmaþodþiø prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; persidirbti,<br />
persidirba, persidirbo; persiësti, persiëda, persiëdë; persigrûsti, persigrûda,<br />
persigrûdo.<br />
Studentai paprastai neapsirinka nustatydami kirèio vietà: bëgu (krt.<br />
47:1), bëgau (krt. 50:0); dirbu (krt. 38:0), dirbau (krt. 38:0); gnybu (krt.<br />
47:2), gnybau (48:1); grûdu (krt. 44:3), grûdau (krt. 77:13).<br />
6. Tvirtapradæ ðakná turi keletas veiksmaþodþiø, kuriø esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio – Ÿo, esamojo ir bûtojo kartinio<br />
laiko formose tarp ðaknies skiemens pagrindo yra ásiterpæs priebalsis ŸjŸ,<br />
bendraties ðaknies skiemens pagrindo garsas eina tiesiai prieð Ÿti, visø<br />
formø ðaknies skiemens pagrindà sudaro nesikaitaliojantis dvibalsis ie.<br />
Ðiai grupei priklauso keli veiksmaþodþiai: – ;; – ;; lieti, lieja, liejo „pilti<br />
laukan (skystá); drëkinti, laistyti; skleisti; dëti; kirsti, smogti“; rieti, rieja,<br />
riejo „pulti norint ákàsti; barti, uiti“; rieti, rieja, riejo „krauti á rietuvæ“;<br />
skrieti, skrieja, skriejo; ðlieti, ðlieja, ðliejo; þvieti, þvieja, þviejo.<br />
Þr. dar (Laigonaitë, 1959, 69; Stundþia, 1995, 121, 122; Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 117–118).<br />
Deja, pagal nurodytus formalius poþymius ðiø þodþiø negalima atskirti<br />
nuo tvirtagalës ðaknies veiksmaþodþiø (plg. p. 143). Þodþio lieti, lieja,<br />
liejo tvirtapradiðkumà rodo miðrusis priesagos Ÿstyti veiksmaþodis laistyti,<br />
laisto, laistë; þr. dar (Girdenis, 1981, 5; Stundþia, 1995, 122).<br />
Poros veiksmaþodþiø kirèiavimo normos kodifikacija bk. kito: skrieti,<br />
skrieja, skriejo Kam II 110, RÞ 330, LV 502, SkRÞ 1323, skrieti, skrieja,
79<br />
skriejo RV 171, DÞ1 735, DÞ2 714, LTÞ 274, DÞ3 708, MKÞ 294 (plg.<br />
skrieti BûgRR I 216 (tvirtapradæ ðio þodþio priegaidæ K. Bûga laikë klaida,<br />
þr. BûgRR I 373, II 715, 724), skrieti SkÞD 320tt., skrieti, skrieja, skriejo;<br />
skrieti LKÞ XII 1072; tvirtagalæ ðakná turi ir skriesti, skriedþia, skriedë<br />
LKÞ XII 1069, ir skreisti, skreidþia, skreidë LKÞ XII 1050, ir turbût giminiðkas<br />
miðrusis veiksmaþodis skraistytis, skraistosi, skraistësi LKÞ XII<br />
1<strong>03</strong>4); ðlieti, ðlieja, ðliejo Kam II 123, SkBK 81, RV 184, RÞ 347, LV 536,<br />
DÞ1 815, SkRÞ 1485, ðlieti, ðlieja, ðliejo ir ðlieti, ðlieja, ðliejo DÞ2 819,<br />
ðlieti, ðlieja, ðliejo LTÞ 3<strong>03</strong>, ðlieti, ðlieja, ðliejo ir ðlieti, ðlieja, ðliejo DÞ3 814,<br />
MKÞ 314 (plg. ðlieti BûgRR I 275tt., SkÞD 38tt., ðlieti, ðlieja, ðliejo; ðlieti<br />
LKÞ XIV 1064; þr. dar KF 51; tvirtagalës ðaknies gretimybæ remia miðrusis<br />
veiksmaþodis ðlaistyti(s), ðlaisto(si), ðlaistë(si)); þr. dar (Hjelmslev,<br />
1932, 110, 212; Kazlauskas, 1968, 316, 356; Kuryùowicz, 1958, 262; Laigonaitë,<br />
1978, 73; Otræbski, 1965, 235, 242, 328, 350, 385; Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 118; Vidþiûnas, 1997, 191; Vitkauskas, 1988, 69–70; Vitkauskas,<br />
1997, 264; Vitkauskas, 1999, 93–94).<br />
Nekodifikuotoje kalboje dvejopai kirèiuojamas ir ðis veiksmaþodis:<br />
rieti, rieja, riejo; rieti „dëti malkas á riekles, dailiai, tvarkingai krauti“<br />
LKÞ XI 589.<br />
Tarmëse pasitaiko esamojo (reèiau bûtojo kartinio) laiko lyèiø su padëtinio<br />
ilgumo tvirtagaliu balsiu e, ilguoju balsiu ë ar net trumpuoju balsiu<br />
i: lieti, lieja (leja), liejo LKÞ VII 438, lieti, leja (lieja), liejo DûnÞ 505;<br />
rieti, rieja (reja, rija), riejo „pulti kandþiojant, pjauti ir kt.“ LKÞ XI 587,<br />
rieti, reja, (riejo, rija), riejo DûnÞ 528; rieti, rieja (reja), riejo „dëti malkas<br />
á riekles, dailiai, tvarkingai krauti“ LKÞ XI 589; skrieti, skrieja (skreja),<br />
skriejo (skrëjo); skrieti, skrieja (skreja), skriejo (skrëjo, skrinë) LKÞ XII<br />
1070; ðlieti, ðlieja (ðleja), ðliejo (ðlinë) LKÞ XIV 1064; þr. dar (Grinaveckis,<br />
1973, 325; Pakalka, 1995, 209, 212).<br />
Sangràþi n ë s lytys bk. kirèiavimu nesiskiria nuo nesangràþiniø: –;;<br />
– ;; lietis, liejasi, liejosi; rietis, riejasi, riejosi „bartis“; ðlietis, ðliejasi, ðliejosi.<br />
Pastovø ðaknies kirtá turi ir prieðdëliniai veiksmaþodþiai.<br />
suŸ: – ;; – ;; sulieti, sulieja, suliejo; surieti, surieja, suriejo „sukandþioti;<br />
smarkiai subarti“; surieti, surieja, suriejo „sukrauti á rietuvæ“; suðlieti, suðlieja,<br />
suðliejo; suþvieti, suþvieja, suþviejo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prilieti, prilieja, priliejo; pririeti, pririeja, pririejo „pribarti“;<br />
pririeti, pririeja, pririejo „prikrauti á rietuves, riekles“; priðlieti, priðlieja,<br />
priðliejo.
80<br />
apŸ: – ;; – ;; aplieti, aplieja, apliejo; apskrieti, apskrieja, apskriejo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðlieti, iðlieja, iðliejo; iðskrieti, iðskrieja, iðskriejo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nulieti, nulieja, nuliejo; nuskrieti, nuskrieja, nuskriejo.<br />
paŸ: – ;; – ;; palieti, palieja, paliejo; parieti, parieja, pariejo „kiek rieti,<br />
t. y. barti, uiti“.<br />
praŸ: – ;; – ;; pralieti, pralieja, praliejo; praskrieti, praskrieja, praskriejo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþlieti, uþlieja, uþliejo; uþrieti, uþrieja, uþriejo „riejant uþkamuoti“.<br />
atŸ: – ;; – ;; atðlieti, atðlieja, atðliejo.<br />
áŸ: – ;; – ;; álieti, álieja, áliejo.<br />
Prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; perlieti, perlieja, perliejo.<br />
Plg. dar prieðdëliniø veiksmaþodþiø normos svyravimà: atðlieti, atðlieja,<br />
atðliejo DÞ2 59, atðlieti, atðlieja, atðliejo ir atðlieti, atðlieja, atðliejo DÞ3<br />
60 (plg. atðlieti; atðlieti, atðlieja (atðleja, atðlena), atðliejo (atðlëjo, ataðlinë)<br />
LKÞ XIV 1065); priðlieti, priðlieja, priðliejo DÞ2 626, priðlieti, priðlieja,<br />
priðliejo ir priðlieti, priðlieja, priðliejo DÞ3 618 (plg. priðlieti; priðlieti, priðlieja,<br />
priðliejo (priðlinë) LKÞ XIV 1066); suðlieti, suðlieja, suðliejo DÞ2 788,<br />
suðlieti, suðlieja, suðliejo ir suðlieti, suðlieja, suðliejo DÞ3 783 (plg. suðlieti,<br />
suðlieja (suðliena), suðliejo (suðlinë); suðlieti, suðlieja (suðleja), suðliejo (suðlëjo)<br />
LKÞ XIV 1067).<br />
Plg. dar ðiø prieðdëliniø veiksmaþodþiø gretimybes nekodifikuotoje<br />
kalboje (pridëti prieðdëliai pagal þinomas taisykles gauna kirtá): aplieti,<br />
aplieja (apleja), apliejo LKÞ VII 439; apskrieti, apskrieja (apskreja), apskriejo<br />
LKÞ XII 1071; álieti, álieja (áleja), áliejo LKÞ VII 440; iðlieti, iðlieja<br />
(iðleja), iðliejo LKÞ VII 440; iðskrieti, iðskrieja (iðskreja), iðskriejo; iðskrieti,<br />
iðskrieja (iðskreja), iðskriejo LKÞ XII 1072; nulieti, nulieja (nuleja), nuliejo<br />
LKÞ VII 441; nuskrieti, nuskrieja (nuskreja), nuskriejo; nuskrieti, nuskrieja<br />
(nuskreja), nuskriejo (nuskrinë) LKÞ XII 1072; palieti, palieja (paleja),<br />
paliejo LKÞ VII 441; pralieti, pralieja (praleja), praliejo LKÞ VII<br />
442; praskrieti, praskrieja, praskriejo; praskrieti, praskrieja, praskriejo (praskrinë)<br />
LKÞ XII 1073; prilieti, prilieja (prileja), priliejo LKÞ VII 443; sulieti,<br />
sulieja (suleja), suliejo LKÞ VII 443; surieti, surieja (sureja) suriejo<br />
„uþpuolus sukandþioti; subarti“ LKÞ XI 589; suðlieti, suðlieja (suðliena),<br />
suðliejo (suðlinë); suðlieti, suðlieja (suðleja), suðliejo (suðlëjo) LKÞ XIV 1067;<br />
uþlieti, uþlieja (uþleja), uþliejo LKÞ VII 443.<br />
Prieðdëliniø sangràþiniø veiksmaþodþiø kirèiavimas toks pat<br />
kaip ir neprieðdëliniø, nesangràþiniø.
81<br />
priŸ: – ;; – ;; prisilieti, prisilieja, prisiliejo; prisirieti, prisirieja, prisiriejo<br />
„prisibarti“; prisiðlieti, prisiðlieja, prisiðliejo.<br />
suŸ: – ;; susilieti, susilieja, susiliejo; susirieti, susirieja, susiriejo „imti rietis,<br />
pjautis; susibarti“; susiðlieti, susiðlieja, susiðliejo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasilieti, pasilieja, pasiliejo; pasirieti, pasirieja, pasiriejo „pasibarti“.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsilieti, uþsilieja, uþsiliejo; uþsirieti, uþsirieja, uþsiriejo „riejantis<br />
uþsikamuoti“.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsilieti, apsilieja, apsiliejo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsiðlieti, atsiðlieja, atsiðliejo.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásilieti, ásilieja, ásiliejo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsilieti, iðsilieja, iðsiliejo.<br />
Plg. dar sangràþiná veiksmaþodá, turintá kirèiuotà prieðdëlá perŸ: – ;; – ;;<br />
persilieti, persilieja, persiliejo.<br />
Studentai iðlaiko pastovø ðaknies kirtá: skrieju (krt. 87:0), skriejau (krt.<br />
77:0). Pastoviai kirèiuoja ir prieðdëliná veiksmaþodá priðliejau (krt. 59:0).<br />
7. Tvirtapradiðkai kirèiuojami keli veiksmaþodþiai, kuriø esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio – Ÿo, esamojo laiko formoje<br />
tarp ðaknies skiemens pagrindo ir kamiengalio vartojami garsai<br />
ŸkðtŸ, bûtojo kartinio – ŸðkŸ, bendratyje tarp ðaknies skiemens pagrindo<br />
ir Ÿti yra ŸkðŸ, visø formø ðaknies skiemens pagrindu eina nesikaitaliojantys<br />
ilgieji balsiai ë, y, o, û.<br />
Taip kirèiuojami ðie þodþiai: – ;; trokðti, trokðta, troðko;; bliûkðti, bliûkðta,<br />
bliûðko; brëkðti, brëkðta, brëðko; rykðti, rykðta, ryðko; trykðti, trykðta, tryðko.<br />
Þr. dar (Vaitkevièiûtë, 1997, 117–118; Vidþiûnas, 1997, 193).<br />
Èia nurodyti formalûs poþymiai nepadeda skirti ðiø þodþiø nuo analogiðkos<br />
sandaros tvirtagaliðkai kirèiuojamo veiksmaþodþio blykðti, blykðta,<br />
blyðko (þr. p. 151).<br />
Vieno þodþio tvirtapradæ priegaidæ remia miðrusis priesagos Ÿyti<br />
veiksmaþodis, plg.: trykðti, trykðta, tryðko – traiðkyti, traiðko, traiðkë (tvirtagalës<br />
ðaknies veiksmaþodþiui trëkðti, treðkia, trëðkë bûdinga balsiø kaita,<br />
þr. p. 147).<br />
Kartais ilgos ðaknies þodþio lytis bk. rungiasi su atitinkamu intarpiniu<br />
veiksmaþodþiu: bliukðti, bliûðka, bliuðko Kam II 22, LV 207, LTÞ 51, bliukðti,<br />
bliûkðta, bliuðko RV 72, bliûkðti, bliûkðta, bliûðko DÞ1 84, DÞ2 84, SkRÞ<br />
178, DÞ3 86; bliukðti, bliûðka, bliuðko ir bliûkðti, bliûkðta, bliûðko, kaip<br />
atskiri þodþiai, pateikti RÞ 174, MKÞ 146 (plg. bliukðti, bliøðka BûgRR
82<br />
II 148, bliukðti, bliûðka (bliunðka), bliuðko LKÞ I 926, bliûkðti, bliûkðta,<br />
bliûðko LKÞ I 927, bliukðti, bliûkðti, bliûðka (bliûðka), bliuðka, bliunðka,<br />
bliûkðta (bliûkðta), bliunkðta LKA III 94).<br />
Tarmëse nevienodà pavidalà turi dar ðie veiksmaþodþiai: brëkðti SkÞD<br />
206, brëkðti, brëkðta, brëðko; brëkðti LKÞ I 1028, brëkðti; brëkðti LKA I<br />
196–197, brëkðti, brëkðta, brëðko DûnÞ 52, DrskÞ 41; trikðti, tryðka, triðko;<br />
trykðti, trykðta (tryðka, tryðkia), tryðko LKÞ XVI 828 (plg. trikðti, tryðka,<br />
triðko ir trykðti, trykðta, tryðko Kam II 130).<br />
Prieðdëliniai veiksmaþodþiai bk. turi pastovø ðaknies kirtá.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðbrëkðti, iðbrëkðta, iðbrëðko; iðrykðti, iðrykðta, iðryðko; iðtrykðti,<br />
iðtrykðta, iðtryðko; iðtrokðti, iðtrokðta, iðtroðko.<br />
suŸ: – ;; – ;; subliûkðti, subliûkðta, subliûðko; subrëkðti, subrëkðta, subrëðko;<br />
sutrokðti, sutrokðta, sutroðko.<br />
priŸ: – ;; – ;; pribrëkðti, pribrëkðta, pribrëðko; pritrokðti, pritrokðta,<br />
pritroðko.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþtrykðti, uþtrykðta, uþtryðko; uþtrokðti, uþtrokðta, uþtroðko.<br />
apiŸ: – ;; – ;; apibrëkðti, apibrëkðta, apibrëðko.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nutrokðti, nutrokðta, nutroðko.<br />
praŸ: – ;; – ;; prabrëkðti, prabrëkðta, prabrëðko.<br />
Plg. dar prieðdëliniø veiksmaþodþiø gretimybes: subliukðti, subliûðka<br />
(subliunðka), subliuðko LKÞ I 926, subliûkðti, subliûkðta, subliûðko LKÞ I<br />
927; þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 43; Darguþas, 1985, 23).<br />
Prieðdëliniai veiksmaþodþiai ávairuoja ir nekodifikuotoje kalboje: iðtrikðti,<br />
iðtryðka, iðtriðko LKÞ XVI 828, iðtrykðti, iðtrykðta, iðtryðko LKÞ XVI 829.<br />
Studentai kirèiuoja: trokðtu (krt. 24:0), troðkau (krt. 24:0).<br />
8. Tvirtapradiðkai kirèiuojami keli veiksmaþodþiai, kuriø esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿia, bûtojo kartinio – Ÿë, esamojo laiko formoje<br />
tarp ðaknies skiemens pagrindo ir kamiengalio vartojama afrikata<br />
ŸdþŸ, kurià atitinka bûtojo kartinio laiko priebalsis ŸdŸ ir bendraties ŸsŸ,<br />
o bendraties, esamojo ir bûtojo kartinio laiko ðaknyse kaitaliojasi æ :<br />
en : en.<br />
Tokie yra ðie veiksmaþodþiai: spræsti, sprendþia, sprendë „nutarti; daryti<br />
iðvadà; susidaryti ar pareikðti nuomonæ; svarstyti, nagrinëti; skaièiuojant<br />
ieðkoti atsakymo“;; – ;; græsti, grendþia, grendë; spæsti, spendþia, spendë;<br />
spræsti, sprendþia, sprendë „sprausti, terpti; tempti, verþti“.<br />
Þr. dar (Laigonaitë, 1978, 71; Stundþia, 1995, 123; Vaitkevièiûtë, 1997,<br />
120; Vidþiûnas, 1997, 191).
83<br />
Deja, pagal èia aptartus formaliuosius poþymius ðiø þodþiø negalima<br />
atskirti nuo panaðios sandaros tvirtagaliø veiksmaþodþiø, þr. p. 149.<br />
Nagrinëjamø þodþiø tvirtapradiðkumà liudija miðrieji priesagos Ÿyti<br />
veiksmaþodþiai, plg.: græsti, grendþia, grendë – grandyti, grando, grandë; spæsti,<br />
spendþia, spendë – spandyti, spando, spandë; plg. dar: spræsti, sprendþia,<br />
sprendë – sprandyti, sprando, sprandë LKÞ XIII 489.<br />
Nekodifikuotoje kalboje kirèiuojama nevienodai: spendþia, spæsti<br />
SkÞD 42, 164, spæsti, spendþia (spenda), spendë (spendo); spæsti LKÞ<br />
XIII 381 (K. Bûga nepripaþino ðio þodþio tvirtagalës priegaidës, þr.<br />
BûgRR II 188, 715, 724), spæsti, spenda, spendë DûnÞ 535; spræsti SkÞD<br />
27tt., spræsti, sprendþia, sprendë; spræsti LKÞ XIII 506 (ðio þodþio tvirtagalá<br />
kirèiavimà K. Bûga laikë klaida, þr. BûgRR II 188, 715, 724; þr. dar<br />
KP 116), spræsti, sprenda, sprendë DûnÞ 535; þr. dar (Darguþas, 1985,<br />
23; Valeckienë, 1977, 63).<br />
Bk. nedaug tëra sangràþi n i ø lyèiø: – ;; – ;; græstis, grendþiasi,<br />
grendësi.<br />
Pastoviai kirèiuojami ir prieðdëliniai veiksmaþodþiai.<br />
iðŸ: – ;; iðspræsti, iðsprendþia, iðsprendë „iðnagrinëti, duoti atsakymà;<br />
sprendþiant, skaièiuojant gauti atsakymà“;; iðgræsti, iðgrendþia, iðgrendë;<br />
iðspræsti, iðsprendþia, iðsprendë „iðtempti“.<br />
nuŸ: – ;; nuspræsti, nusprendþia, nusprendë;; nugræsti, nugrendþia, nugrendë.<br />
áŸ: – ;; – ;; áspræsti, ásprendþia, ásprendë.<br />
paŸ: – ;; – ;; paspæsti, paspendþia, paspendë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prispæsti, prispendþia, prispendë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþspæsti, uþspendþia, uþspendë.<br />
Prieðdëlinë lytis gali turëti dar ir dalelytiná prieðdëlá neŸ (èia dedamas<br />
tik plaèiau bk. vartojamas pavyzdys): – ;; neiðspræsti, neiðprendþia, neiðsprendë.<br />
Prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; perspræsti, persprendþia, persprendë.<br />
Plg. dar nekodifikuotas prieðdëliniø veiksmaþodþiø gretimybes: nuspræsti,<br />
nusprendþia, nusprendë; nuspræsti, nusprendþia, nusprendë LKÞ XIII<br />
507; þr. dar (Skardþius, 1929, X).<br />
Prieðdëliniai sangràþi niai veiksmaþodþiai turi tà patá kirtá<br />
kaip ir neprieðdëliniai.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsispræsti, apsisprendþia, apsisprendë (prieðdëlinë nesangràþinë<br />
ir neprieðdëlinë sangràþinë lytis bk. nevartojama).
84<br />
áŸ: – ;; ásispræsti, ásisprendþia, ásisprendë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusigræsti, nusigrendþia, nusigrendë.<br />
Studentai yra linkæ kirèiuoti ðitaip: sprendþiu (krt. 31:4), sprendþiau<br />
(38; 4 stud. kirtá nukëlë á galûnæ, 1 stud. en kirèiavo tvirtagaliðkai), sprendë<br />
(prg. 40:3).<br />
Ne visada taisyklingai kirèiuojami ir prieðdëliniai veiksmaþodþiai:<br />
iðsprendþia (39; 5 studentai paþymëjo esant kirèiuotà tvirtagalæ ðakná;<br />
3 – kirèiuotà prieðdëlá), iðsprendë (37; 10 studentø pabrëþë prieðdëlá);<br />
paspendþia (27; 4 studentai tvirtagaliðkai kirèiavo ðakná), paspendë (21;<br />
7 studentai þymëjo prieðdëlio kirtá; 4 – ðaknies dvigarsio tvirtagalæ priegaidæ).<br />
9. Tvirtapradës priegaidës ðakná turi veiksmaþodþiai, kuriø esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio – Ÿo, esamojo ir bûtojo<br />
kartinio laiko formose tarp ðaknies skiemens pagrindo ir kamiengalio<br />
tariamas priebalsis ŸdŸ, kurá atitinka bendraties ŸsŸ, bendraties, esamojo<br />
ir bûtojo kartinio laiko ðaknyse kaitaliojasi à : an : an arba á : in : in.<br />
Ðio tipo þodþiø yra nedaug: – ;; – ;; galàsti, galanda, galando; kàsti,<br />
kanda, kando; þásti, þinda, þindo.<br />
Þr. dar (LKG II 298; LV 147; SkBK 31; Vaitkevièiûtë, 1997, 120).<br />
Pastarojo veiksmaþodþio tvirtapradæ priegaidæ rodo ir miðrusis priesagos<br />
Ÿyti veiksmaþodis þindyti, þindo, þindë. Visø ðiø veiksmaþodþiø esamojo<br />
laiko tvirtapradæ ðakná atitinka taip pat kirèiuojama bendraties ðaknis,<br />
þr. (Garde, 1968, 162; Garde’as, 1971, 94).<br />
Tvirtapradiðkai kirèiuojama ir p r i eðdëliniø veiksmaþodþiø ðaknis.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðgalàsti, iðgalanda, iðgalando; iðkàsti, iðkanda, iðkando; iðþásti,<br />
iðþinda, iðþindo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pagalàsti, pagalanda, pagalando; pakàsti, pakanda, pakando;<br />
paþásti, paþinda, paþindo.<br />
suŸ: – ;; – ;; sugalàsti, sugalanda, sugalando; sukàsti, sukanda, sukando;<br />
suþásti, suþinda, suþindo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atgalàsti, atgalanda, atgalando; atkàsti, atkanda, atkando.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nugalàsti, nugalanda, nugalando; nukàsti, nukanda, nukando.<br />
priŸ: – ;; – ;; prikàsti, prikanda, prikando; priþásti, priþinda, priþindo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþgalàsti, uþgalanda, uþgalando; uþkàsti, uþkanda, uþkando.<br />
áŸ: – ;; – ;; ákàsti, ákanda, ákando.<br />
praŸ: – ;; – ;; prakàsti, prakanda, prakando.
85<br />
Prieðdëlis perŸ turi kirtá: – ;; – ;; perkàsti, perkanda, perkando.<br />
Taip pat kirèiuojami prieðdëliniai sangràþi niai veiksmaþodþiai.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasigalàsti, pasigalanda, pasigalando; pasikàsti, pasikanda,<br />
pasikando.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsikàsti, atsikanda, atsikando.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásikàsti, ásikanda, ásikando.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsigalàsti, iðsigalanda, iðsigalando.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusikàsti, nusikanda, nusikando.<br />
suŸ: – ;; – ;; susigalàsti, susigalanda, susigalando.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsikàsti, uþsikanda, uþsikando.<br />
10. Tvirtapradiðkai kirèiuojami kai kurie veiksmaþodþiai, turintys<br />
esamojo laiko kamiengalá Ÿa, bûtojo kartinio – Ÿo, esamojo laiko<br />
formoje tarp ðaknies skiemens pagrindo ir kamiengalio – ŸstŸ, bûtojo kartinio<br />
– priebalsá ŸdŸ, kurá atitinka bendraties ŸsŸ, bendratyje, esamojo ir<br />
bûtojo kartinio laiko ðaknyse besikaitaliojanèius æ : æ : en arba á : á : in.<br />
Tokiø veiksmaþodþiø bk. yra gal tik pora: – ;; bræsti, bræsta, brendo;;<br />
spásti, spásta, spindo.<br />
Þr. dar (Vaitkevièiûtë, 1997, 120).<br />
Fonetinës ir morfologinës ypatybës nepadeda jø atskirti nuo panaðiø<br />
tvirtagaliø veiksmaþodþiø, þr. p. 149.<br />
Bk. svyruojama, kaip kirèiuoti: spásti, spásta, spindo RÞ 335, LTÞ<br />
282, spásti, spásta, spindo ir spásti, spásta, spindo Kam II 114, LV 511,<br />
SkRÞ 1367, DÞ3 725 (plg. spásti, spindo (ir spásti) SkÞD 467–468, spásti,<br />
spásta, spindo; spásti LKÞ XIII 452, spásti, spásta, spindo DûnÞ 535, þr.<br />
dar KF 51); þr. dar (Darguþas, 1985, 26; Laigonaitë, 1978, 73; Vidþiûnas,<br />
1997, 191).<br />
Pastovø kirtá turi ir p r i eðdëliniai veiksmaþodþiai.<br />
suŸ: – ;; subræsti, subræsta, subrendo;; suspásti, suspásta, suspindo.<br />
áŸ: – ;; – ;; áspásti, áspásta, áspindo.<br />
priŸ: – ;; – ;; pribræsti, pribræsta, pribrendo.<br />
Plg. veiksmaþodá, turintá kirèiuotà prieðdëlá perŸ: – ;; – ;; perbræsti,<br />
perbræsta, perbrendo.<br />
Plg. dar bk. prieðdëliniø lyèiø kirèiavimo gretimybes: áspásti, áspásta,<br />
áspindo DÞ1 268, áspásti, áspásta, áspindo ir áspásti, áspásta, áspindo DÞ2<br />
220, SkRÞ 488, DÞ3 221 (plg. áspásta, áspindo, áspásti; áspásti, áspindo<br />
BûgRR II 434, áspásti; áspásti LKÞ XIII 452); suspásti, suspásta, suspindo
86<br />
DÞ1 787, DÞ2 787, suspásti, suspásta, suspindo ir suspásti, suspásta, suspindo<br />
DÞ3 781; þr. dar (Darguþas, 1985, 26).<br />
Studentai kirèiuoja ðitaip: bræstu (krt. 31:6), brendau (krt. 27:12), brendo<br />
(prg. 30:10); þr. dar (Vaitkevièiûtë, 1972, 22).<br />
11. Tvirtapradæ ðaknies priegaidæ turi veiksmaþodþiai, kuriø esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio – Ÿo, bendratyje po ðaknies<br />
skiemens pagrindo dvibalsio au ar miðriojo dvigarsio ir prieð Ÿti eina ŸkðŸ,<br />
esamojo ir bûtojo kartinio laiko formose tarp ðaknies skiemens pagrindo<br />
ir kamiengalio – ŸðkŸ.<br />
Tokios sandaros veiksmaþodþiai bk. vartojami tik su prieðdëliu suŸ:<br />
– ;; – ;; suèiaukðti, suèiauðka, suèiauðko; suèirkðti, suèirðka, suèirðko.<br />
Jø santykis su kitais veiksmaþodþiais nëra visai aiðkus, plg.: suèiaukðti,<br />
suèiauðka, suèiauðko – èiauðkëti, èiauðka, èiauðkëjo (bet èiaukðti, èiauðkia,<br />
èiauðkë); suèirkðti, suèirðka, suèirðko – èirðkëti, èirðka, èirðkëjo (bet<br />
èirkðti, èirðkia, èirðkë). Dël skirtingos nepriesaginiø veiksmaþodþiø ðaknies<br />
priegaidës plg. dar pravirkti, pravirksta, pravirko – verkti, verkia,<br />
verkë (tokio tipo prieðdëliniø veiksmaþodþiø reikðmë – „pradëti veiksmà,<br />
pasakytà pamatiniu þodþiu“).<br />
12. Vienas tëra tvirtapradës ðaknies veiksmaþodis, kurio sandara<br />
tokia: esamojo laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio – Ÿo, esamojo<br />
laiko formoje tarp ðaknies skiemens pagrindo ir kamiengalio vartojami<br />
garsai ŸrstŸ (èia, galima sakyti, pusbalsis r áeina á netikrojo,<br />
t. y. antrinio, dvigarsio sudëtá), bûtojo kartinio laiko formoje po ðaknies<br />
skiemens pagrindo prieð kamiengalá, o bendratyje – prieð Ÿti yra<br />
ŸrŸ, visø formø ðaknies skiemens pagrindà sudaro nesikaitaliojantis ilgasis<br />
balsis û.<br />
Tai retas veiksmaþodis sûrti, sûrsta, sûro.<br />
Jis gretintinas su tos paèios ðaknies bûdvardþiu sûrus, Ÿi, sûrø, Ÿià.<br />
Plg. gretimybes: sûrti, sûrsta, sûro; sûrti LKÞ XIV 219.<br />
Kitaip bk. kirèiuojami panaðios sandaros veiksmaþodþiai, ðaknyje turintys<br />
ilguosius balsius ë, o, þr. p. 137.<br />
13. Skyrium stovi tvirtapradës ðaknies veiksmaþodis, kurio esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio – Ÿo, bendratyje po ðaknies<br />
skiemens pagrindo tiesiai eina Ÿti, esamojo laiko formoje tarp ðaknies<br />
skiemens pagrindo ir kamiengalio yra ŸstŸ, o bûtojo kartinio laiko – ŸvŸ,<br />
visø trijø formø ðaknies skiemens pagrindas – ilgasis balsis û.<br />
Tokios sandaros yra nedaþnas veiksmaþodis dþiûti, dþiûsta, dþiûvo.
87<br />
Veiksmaþodis dþiûti ið dalies primena vienà vadinamøjø intarpiniø<br />
veiksmaþodþiø tipà (þr. p. 191) ne tik bendraties, bet ir kitomis formomis,<br />
kurias kaip gretimybes randame pateiktas ávairiuose bk. leidiniuose:<br />
dþiûti, dþiûna, dþiûsta ir dþiûva, dþiûvo ir dþiuvo Kam II 35, dþiûti, dþiûva<br />
(dþiûsta), dþiûvo (dþiuvo) LV 244, dþiûti, dþiûna, dþiûvo RV 87, dþiûti,<br />
dþiûva, dþiûvo LTÞ 83, dþiûti, dþiûsta (dþiûva), dþiûvo (dþiuvo) DÞ1<br />
169, SkRÞ 310, dþiûti, dþiûsta (dþiûva), dþiûvo RÞ 197, DÞ2 143, DÞ3<br />
145, MKÞ 164 (plg. dþiûti, dþiûsta (dþiûsta, dþiûva, dþiûna), dþiûvo (dþiûvo,<br />
dþiuvo) LKÞ II 1<strong>03</strong>5, dþiûti, dþiûna, dþiûvo DûnÞ 482, dþiûti, dþiûsta,<br />
dþiûvo (dþiuvo) LzÞ 68, dþiûti, dþiûsta, dþiûvo DrskÞ 83); þr. dar<br />
(Bernadiðienë, 1973, 41; Kazlauskas, 1968, 319; Vidþiûnas, 1997, 195).<br />
Vartojamos ir prieðdëlinës lytys, prozodinëmis ypatybëmis nesiskirianèios<br />
nuo neprieðdëliniø.<br />
apŸ: – ;; – ;; apdþiûti, apdþiûsta, apdþiûvo.<br />
áŸ: – ;; – ;; ádþiûti, ádþiûsta, ádþiûvo.<br />
iðŸ: – ;; iðdþiûti, iðdþiûsta, iðdþiûvo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nudþiûti, nudþiûsta, nudþiûvo.<br />
paŸ: – ;; – ;; padþiûti, padþiûsta, padþiûvo.<br />
praŸ: – ;; – ;; pradþiûti, pradþiûsta, pradþiûvo.<br />
priŸ: – ;; – ;; pridþiûti, pridþiûsta, pridþiûvo.<br />
suŸ: – ;; – ;; sudþiûti, sudþiûsta, sudþiûvo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþdþiûti, uþdþiûsta, uþdþiûvo.<br />
Plg. dar veiksmaþodá su kirèiuotu prieðdëliu perŸ: – ;; – ;; perdþiûti,<br />
perdþiûsta, perdþiûvo.<br />
Plg. dar bk. prieðdëliniø veiksmaþodþiø gretimybes: apdþiûti, apdþiûsta,<br />
apdþiûvo DÞ2 21, apdþiûti, apdþiûsta (apdþiûva), apdþiûvo DÞ3 20<br />
(plg. apdþiûti, apdþiûvo LKÞ II 1<strong>03</strong>5); ádþiûti, ádþiûsta, ádþiûvo DÞ2 201,<br />
ádþiûti, ádþiûsta (ádþiûva), ádþiûvo DÞ3 202 (plg. ádþiûti, ádþiûvo LKÞ II<br />
1<strong>03</strong>5); iðdþiûti, iðdþiûsta (iðdþiûva), iðdþiûvo DÞ2 230, DÞ3 231 (plg. iðdþiûti,<br />
iðdþiûvo (iðdþiûvo) LKÞ II 1<strong>03</strong>6); nudþiûti, nudþiûsta (nudþiûva),<br />
nudþiûvo DÞ2 438, DÞ3 433 (plg. nudþiûti, nudþiûsta, nudþiûvo (nudþiuvo)<br />
LKÞ II 1<strong>03</strong>6); padþiûti, padþiûsta (padþiûva), padþiûvo DÞ2 478,<br />
DÞ3 473 (plg. padþiûti, padþiûvo LKÞ II 1<strong>03</strong>6); pradþiûti, pradþiûsta,<br />
pradþiûvo DÞ2 589, pradþiûti, pradþiûsta (pradþiûva), pradþiûvo DÞ3 582<br />
(plg. pradþiûti, pradþiûsta, pradþiûvo LKÞ II 1<strong>03</strong>7); pridþiûti, pridþiûsta,<br />
pridþiûvo DÞ2 606, pridþiûti, pridþiûsta, (pridþiûva), pridþiûvo DÞ3 598<br />
(plg. pridþiûti, pridþiûvo LKÞ II 1<strong>03</strong>7); sudþiûti, sudþiûsta (sudþiûva),
88<br />
sudþiûvo DÞ2 756, DÞ3 750 (plg. sudþiûti, sudþiûvo (sudþiuvo) LKÞ II<br />
1<strong>03</strong>7); uþdþiûti, uþdþiûsta, uþdþiûvo DÞ2 883, uþdþiûti, uþdþiûsta (uþdþiûva),<br />
uþdþiûvo DÞ3 878 (plg. uþdþiûti, uþdþiûsta, uþdþiûvo (uþdþiuvo) LKÞ<br />
II 1<strong>03</strong>7–1<strong>03</strong>8).<br />
Studentai daþnai abejoja, ar bûtojo kartinio laiko ðaknis turi ilgàjá û:<br />
iðdþiûvo (53:58); sudþiûvo (134:111).<br />
14. Savitas yra tvirtapradës ðaknies veiksmaþodis, kurio esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendratyje tarp<br />
ðaknies skiemens pagrindo ir Ÿti vartojami priebalsiai ŸkðŸ, esamojo ir bûtojo<br />
kartinio laiko formose tarp ðaknies skiemens pagrindo ir kamiengalio<br />
– ŸkðtŸ, visø formø ðaknies skiemens pagrindu eina ilgasis balsis o.<br />
Tai retas þodis plokðti, plokðta, plokðto.<br />
Jis atitinka bûdavardá plokðèias, Ÿia 3; þr. dar (Jakulienë, 1986, 26).<br />
Plg. dar prieðdëlio suŸ vediná: – ;; – ;; suplokðti, suplokðta, suplokðto.<br />
15. Pavienis yra tvirtapradës ðaknies veiksmaþodis, kurio esamojo<br />
laiko kamiengalis – Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendraties ðaknies<br />
skiemens pagrindo dvigarsis ul eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo ir bûtojo<br />
kartinio laiko formose tarp ðaknies skiemens pagrindo uo ir kamiengalio<br />
vartojamas priebalsis ŸlŸ (taigi pagrindiniø formø ðaknø skiemens<br />
pagrindu eina ul : uo : uo).<br />
Toks yra vidutinio daþnumo veiksmaþodis pulti, puola, puolë.<br />
Þr. dar (Stundþia, 1995, 121).<br />
Tarmëse daþniausiai ávairuoja ðio þodþio esamojo laiko pavidalas: pulti,<br />
puola (pula, puola, puolna, pulna, pulsta), puolë (puolo) LKÞ X 883, pulti,<br />
pula (pulna), puolë DûnÞ 524, pulti, puola (pulsta), puolë LzÞ 209, pulti,<br />
puola, puolë DrskÞ 287, pulti, pulna, puolë LKT 474; þr. dar (Morkûnas,<br />
1960, 52; Vitkauskas, 1960, 68).<br />
Prieðdëlinës lytys bk. kirèiavimu nesiskiria nuo neprieðdëliniø.<br />
apiŸ: – ;; – ;; apipulti, apipuola, apipuolë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atpulti, atpuola, atpuolë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ápulti, ápuola, ápuolë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðpulti, iðpuola, iðpuolë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nupulti, nupuola, nupuolë.<br />
paŸ: – ;; – ;; papulti, papuola, papuolë.<br />
parŸ: – ;; – ;; parpulti, parpuola, parpuolë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prapulti, prapuola, prapuolë.<br />
priŸ: – ;; – ;; pripulti, pripuola, pripuolë.
89<br />
suŸ: – ;; – ;; supulti, supuola, supuolë.<br />
uþŸ: – ;; uþpulti, uþpuola, uþpuolë.<br />
Ið akademinio þodyno pavyzdþiø matyti, jog tø tarminiø esamojo laiko<br />
veiksmaþodþio lyèiø, kurios turi trumpàjá balsá u, prieðdëlis gauna dësningà<br />
kirtá: atpula LKÞ X 891; iðpula LKÞ X 893; prapula LKÞ X 900;<br />
pripula LKÞ X 9<strong>03</strong>; supula LKÞ X 904.<br />
Prieðdëlinis sangràþi n i s veiksmaþodis uþsipulti, uþsipuola,<br />
uþsipuolë nëra daþnas.<br />
Studentai kirèiuoja: puoliau (krt. 51:0).<br />
16. Tvirtapradiðkai kirèiuojamas pavienis veiksmaþodis, kurio<br />
esamojo laiko kamiengalis yra Ÿia, bûtojo kartinio – Ÿë, bendratyje<br />
tarp ðaknies skiemens pagrindo ir Ÿti vartojami priebalsiai ŸkðŸ, esamojo<br />
ir bûtojo kartinio laiko formose tarp ðaknies skiemens pagrindo ir<br />
kamiengalio – ŸðkŸ, visø formø ðaknø skiemens pagrindu eina nesikaitaliojantis<br />
dvibalsis ei.<br />
Tai labai daþnas þodis reikðti, reiðkia, reiðkë.<br />
Kiti panaðios sandaros veiksmaþodþiai kirèiuojami tvirtagaliðkai<br />
(þr. p. 122).<br />
Vartojamas ir sangràþi n i s veiksmaþodis: – ;; – ;; reikðtis, reiðkiasi,<br />
reiðkësi.<br />
Tvirtapradiðkai kirèiuojami ir prieðdëliniai þodþiai.<br />
apŸ: – ;; – ;; apreikðti, apreiðkia, apreiðkë.<br />
iðŸ: – ;; iðreikðti, iðreiðkia, iðreiðkë.<br />
paŸ: pareikðti, pareiðkia, pareiðkë.<br />
Vidutinio daþnumo yra prieðdëlinis sangràþi n i s þodis pasireikðti,<br />
pasireiðkia, pasireiðkë.<br />
Studentai paprastai þymi tvirtapradæ ðaknies priegaidæ: reikðti (prg.<br />
57:4), reiðkiau (prg. 59:2); þr. dar (Paulauskienë, 1974, 38).<br />
17. Tvirtapradæ ðakná turi veiksmaþodis, kurio esamojo laiko<br />
kamiengalis yra Ÿia, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendratyje tarp ðaknies<br />
skiemens pagrindo ø ir Ÿti eina priebalsis ŸsŸ, esamojo laiko formoje tarp<br />
ðaknies skiemens pagrindo un ir kamiengalio vartojama afrikata ŸdþŸ,<br />
bûtojo kartinio laiko – ŸdŸ (kaip matyti, ðaknyse kaitaliojasi ø : un : un<br />
ir ŸsŸ : ŸdþŸ : ŸdŸ).<br />
Toks yra vidutinio daþnumo veiksmaþodis skøsti, skundþia, skundë.<br />
Þr. dar (Laigonaitë, 1978, 71).
90<br />
Fonetiðkai jis nedaug kuo tesiskiria nuo tvirtagalës ðaknies veiksmaþodþio<br />
siøsti, siunèia, siuntë – tik priebalsiø, einanèiø prieð kamiengalius,<br />
skardumu.<br />
Dël tvirtapradës ðaknies plg. tarmëse vartojamà miðrøjá priesagos Ÿyti<br />
veiksmaþodá skundyti, skundo, skundë LKÞ XII 1131.<br />
Sangràþi n i s veiksmaþodis skøstis, skundþiasi, skundësi nëra<br />
daþnas.<br />
Tvirtapradiðkai kirèiuojami ir prieðdëliniai þodþiai.<br />
apŸ: – ;; – ;; apskøsti, apskundþia, apskundë.<br />
áŸ: – ;; – ;; áskøsti, áskundþia, áskundë.<br />
paŸ: – ;; – ;; paskøsti, paskundþia, paskundë.<br />
priŸ: – ;; – ;; priskøsti, priskundþia, priskundë.<br />
suŸ: – ;; – ;; suskøsti, suskundþia, suskundë.<br />
Vartojamos ir prieðdëlinës sangràþi n ë s lytys.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsiskøsti, apsiskundþia, apsiskundë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusiskøsti, nusiskundþia, nusiskundë.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasiskøsti, pasiskundþia, pasiskundë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisiskøsti, prisiskundþia, prisiskundë.<br />
18. Tvirtapradiðkai kirèiuojamas veiksmaþodis, kurio esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿia, bûtojo kartinio – Ÿo, bendratyje tarp ðaknies<br />
dvibalsio ei ir Ÿti eina priebalsis ŸsŸ, esamojo laiko formoje tarp ðaknies<br />
dvibalsio ei ir kamiengalio – -dþŸ, o bûtojo kartinio laiko – ŸdŸ(taigi ðaknies<br />
dvibalsis iðlieka tas pats, bet kaitaliojasi priebalsiai ŸsŸ : ŸdþŸ : ŸdŸ).<br />
Tokios sandaros tëra vienas labai daþnas þodis leisti, leidþia, leido.<br />
Þr. dar (Vaitkevièiûtë, 1997, 117).<br />
Tvirtapradæ jo priegaidæ liudija ir miðrusis priesagos Ÿyti veiksmaþodis<br />
laidyti, laido, laidë.<br />
Sangràþi n i s veiksmaþodis kirèiuojamas taip pat kaip ir nesangràþinis:<br />
– ;; – ;; leistis, leidþiasi, leidosi.<br />
Kaip kirèiuojama tarmëse, þr. (Zinkevièius, 1966, 333).<br />
Prieðdëlinës lytys iðlaiko neprieðdëliniø kirèiavimo ypatybes.<br />
apŸ: – ;; – ;; apleisti, apleidþia, apleido.<br />
atŸ: – ;; atleisti, atleidþia, atleido.<br />
áŸ: – ;; – ;; áleisti, áleidþia, áleido.<br />
iðŸ: iðleisti, iðleidþia, iðleido.<br />
neŸ (èia dedamas daþnas þodis, kurio antraðtinës lyties nëra DÞ3): – ;;<br />
neleisti, neleidþia, neleido.
91<br />
nuŸ: – ;; nuleisti, nuleidþia, nuleido.<br />
paŸ: – ;; paleisti, paleidþia, paleido.<br />
praŸ: – ;; praleisti, praleidþia, praleido.<br />
priŸ: – ;; – ;; prileisti, prileidþia, prileido.<br />
suŸ: – ;; – ;; suleisti, suleidþia, suleido.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþleisti, uþleidþia, uþleido.<br />
NETVIRTAPRADËS ÐAKNIES<br />
VEIKSMAÞODÞIAI<br />
Netvirtapradës (tvirtagalës ar trumpos) ðaknies pirminiø<br />
veiksmaþodþiø bk. yra beveik 700. Vienø visos pagrindinës formos<br />
turi tvirtagalæ ðakná (tokiø þodþiø yra apie 500), kitø – trumpà ðakná (tokiø<br />
veiksmaþodþiø yra keliolika), treèiø – tvirtagalë ðaknis kaitaliojasi su<br />
trumpa (per 170 þodþiø).<br />
Tvirtagalës ðaknies veiksmaþodþiai<br />
1. Didþiausià tvirtagalës ðaknies veiksmaþodþiø bûrá sudaro tie<br />
þodþiai, kuriø esamojo laiko kamiengalis yra Ÿia, bûtojo kartinio laiko –<br />
Ÿë, visose pagrindinëse formose tarp ðaknies skiemens pagrindo ir kamiengalio<br />
(ar bendraties priesagos Ÿti) yra priebalsiø ŸS/TŸ (esamajame<br />
laike – ne ŸèŸ, bûtajame kartiniame – ne ŸtŸ), visø trijø formø ðaknyse yra<br />
nesikaitaliojanèiø miðriøjø dvigarsiø, dvibalsiø, ilgøjø balsiø.<br />
Taèiau nepakanka nurodyti tuos abstrakèius poþymius, kad galëtume<br />
skirti panaðios sandaros tvirtapradþius ir tvirtagalius veiksmaþodþius<br />
(plg. p. 48). Nemaþà jø dalá galima atpaþinti, pavyzdþiui, pagal bûtojo<br />
kartinio laiko kamieno garsus (tiktø remtis ir esamojo laiko bei bendraties<br />
garsais).<br />
Tvirtagalæ priegaidæ turi pagrindinës formos tø Ÿia kamieno veiksmaþodþiø,<br />
kuriø tam tikri bûtojo kartinio laiko ðaknies pagrindo garsai<br />
eina prieð tam tikrus priebalsius:<br />
1) miðrieji dvigarsiai:<br />
al, an, ar, il, im, ir, ul, ur – prieð S, T tipo priebalsius: – ;; – ;; bimbti,<br />
bimbia, bimbë; birbti, birbia, birbë; burbti, burbia, burbë; cirpti, cirpia, cirpë;<br />
èirpti, èirpia, èirpë; èiulpti, èiulpia, èiulpë; dulkti, dulkia, dulkë; gargti,<br />
gargia, gargë; gurgti, gurgia, gurgë; karkti, karkia, karkë; karðti, karðia, karðë;<br />
kirkti, kirkia, kirkë; kliurkti, kliurkia, kliurkë; knarkti, knarkia, knarkë;<br />
knirkti, knirkia, knirkë; kniurkti, kniurkia, kniurkë; krankti, krankia,
92<br />
krankë; kurkti, kurkia, kurkë; kurpti, kurpia, kurpë; kvarkti, kvarkia, kvarkë;<br />
skalbti, skalbia, skalbë; ðvilpti, ðvilpia, ðvilpë...<br />
er – prieð b, d, p, ð, þ: – ;; gerbti, gerbia, gerbë;; blerbti, blerbia, blerbë;<br />
kerbti, kerbia, kerbë; knerpti, knerpia, knerpë „linkti þemyn, knebti“; knerpti,<br />
knerpia, knerpë „palengva dirbti, knyburiuoti“; nerðti, nerðia, nerðë „leisti<br />
ikrus, nerðtus“; nerðti, nerðia, nerðë „rausti, knaisioti; ieðkoti verèiant daiktus“;<br />
plerpti, plerpia, plerpë; skersti, skerdþia, skerdë; skverbti, skverbia, skverbë;<br />
terðti, terðia, terðë; verpti, verpia, verpë; verþti, verþia, verþë...<br />
em – prieð b, p: – ;; tempti, tempia, tempë;; drembti, drembia, drembë;<br />
plempti, plempia, plempë; sklembti, sklembia, sklembë; trempti, trempia,<br />
trempë; zvembti, zvembia, zvembë; þembti, þembia, þembë; þlembti, þlembia,<br />
þlembë;<br />
el – prieð g, k, s: – ;; telkti, telkia, telkë;; delsti, delsia, delsë; dvelkti,<br />
dvelkia, dvelkë; skelsti, skelsia, skelsë; smelkti, smelkia, smelkë „aðtriai skaudëti,<br />
diegti“; smelkti, smelkia, smelkë „stelbti, goþti“; þvelgti, þvelgia, þvelgë;<br />
en – prieð k: – ;; trenkti, trenkia, trenkë;; kenkti, kenkia, kenkë; lenkti,<br />
lenkia, lenkë; tvenkti, tvenkia, tvenkë;<br />
um – prieð b: – ;; – ;; þliumbti, þliumbia, þliumbë;<br />
2) dvibalsiai:<br />
ei – prieð b, g, p, s, ð, þ: – ;; kreipti, kreipia, kreipë; steigti, steigia, steigë;<br />
teigti, teigia, teigë; teisti, teisia, teisë;; kleipti, kleipia, kleipë; kneibti, kneibia,<br />
kneibë; meiðti, meiðia, meiðë; neigti, neigia, neigë; smeigti, smeigia, smeigë;<br />
ðmeiþti, ðmeiþia, ðmeiþë; veisti, veisia, veisë...<br />
ie – prieð b, p, s, ð: – ;; griebti, griebia, griebë; liepti, liepia, liepë; pieðti,<br />
pieðia, pieðë; tiesti, tiesia, tiesë;; mieðti, mieðia, mieðë; piepti, piepia, piepë;<br />
skiepti, skiepia, skiepë; stiebti, stiebia, stiebë; ðiepti, ðiepia, ðiepë; viepti, viepia,<br />
viepë; þiebti, þiebia, þiebë;<br />
uo – prieð b, g, k, þ: – ;; – ;; èiuoþti, èiuoþia, èiuoþë; driuokti, driuokia,<br />
driuokë; duobti, duobia, duobë; liuobti, liuobia, liuobë; sliuogti, sliuogia,<br />
sliuogë; suokti, suokia, suokë; ðliuoþti, ðliuoþia, ðliuoþë; tuokti, tuokia, tuokë<br />
„jungti santuoka; registruoti santuokà“; tuokti, tuokia, tuokë „iðmanyti,<br />
suvokti, suprasti“;<br />
ai – prieð d, g: baigti, baigia, baigë;; þaisti, þaidþia, þaidë;<br />
3) ilgieji balsiai:<br />
û – prieð bet kurá S, T tipo priebalsá: – ;; triûsti, triûsia, triûsë;; gûþti,<br />
gûþia, gûþë; kriûkti, kriûkia, kriûkë; mûkti, mûkia, mûkë; niûkti, niûkia,<br />
niûkë; plûkti, plûkia, plûkë; riûkti, riûkia, riûkë; ûbti, ûbia, ûbë; ûkti, ûkia,<br />
ûkë; ûþti, ûþia, ûþë; zûzti, zûzia, zûzë;
93<br />
y – prieð p, k, z: – ;; – ;; cypti, cypia, cypë; klykti, klykia, klykë; knykti,<br />
knykia, knykë; krykti, krykia, krykë; kvykti, kvykia, kvykë; mykti, mykia, mykë;<br />
pypti, pypia, pypë; trypti, trypia, trypë; zykti, zykia, zykë; zyzti, zyzia, zyzë;<br />
æ – prieð s, ð: – ;; tæsti, tæsia, tæsë;; træðti, træðia, træðë;<br />
ë – prieð k: – ;; – ;; rëkti, rëkia, rëkë;<br />
o – prieð g: – ;; smogti, smogia, smogë.<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 38–39; Laigonaitë, 1959, 70; Laigonaitë,<br />
1970, 78; LV 147; SkBK 31; Stundþia, 1995, 123; Vaitkevièiûtë, 1997,<br />
123; Vidþiûnas, 1997, 190, 191).<br />
Kai kuriø nurodytomis fonetinëmis ypatybëmis nepasiþyminèiø pirminiø<br />
veiksmaþodþiø kirèiavimà padeda nustatyti giminiðki Ÿ(s)ta veiksmaþodþiai<br />
ir miðrieji veiksmaþodþiai, turintys priesagà Ÿyti ar Ÿstyti, – jø<br />
kirèiuotos ðaknies priegaidë sutampa, plg.: veikti, veikia, veikë – vykti, vyksta,<br />
vyko;; plaukti, plaukia, plaukë – plaukyti, plauko, plaukë; skleisti, skleidþia,<br />
skleidë – sklaidyti, sklaido, sklaidë; sklaistyti, sklaisto, sklaistë; þengti,<br />
þengia, þengë – þangstyti, þangsto, þangstë;; braukti, braukia, braukë – braukyti,<br />
brauko, braukë; èiauþti, èiauþia, èiauþë – èiauþyti, èiauþo, èiauþë; delbti,<br />
delbia, delbë – dalbstytis, dalbstosi, dalbstësi; dengti, dengia, dengë – dangstyti,<br />
dangsto, dangstë; dauþti, dauþia, dauþë – dauþyti, dauþo, dauþë; driekti,<br />
driekia, driekë – draikyti, draiko, draikë; gaubti, gaubia, gaubë – gaubstyti,<br />
gaubsto, gaubstë; glaubti, glaubia, glaubë – glaubstyti, glaubsto, glaubstë;<br />
glausti, glaudþia, glaudë – glaudyti, glaudo, glaudë; glaustyti, glausto, glaustë;<br />
græþti, græþia, græþë – gráþti, gráþta, gráþo; gràþyti, gràþo, gràþë; gvelsti, gveldþia,<br />
gveldë – gvaldyti, gvaldo, gvaldë; ieþti, ieþia, ieþë – aiþyti, aiþo, aiþë;<br />
kauðti, kauðia, kauðë „gerti svaiginamuosius gërimus“ – kauðti, kauðta,<br />
kauðo; kergti, kergia, kergë – kargyti, kargo, kargë; kniausti, kniausia, kniausë<br />
– kniausyti, kniauso, kniausë; kreikti, kreikia, kreikë – kraikyti, kraiko,<br />
kraikë; laupti, laupia, laupë – laupyti, laupo, laupë; lieþti, lieþia, lieþë – laiþyti,<br />
laiþo, laiþë; maukti, maukia, maukë – maukyti, mauko, maukë; melsti,<br />
meldþia, meldë – maldyti, maldo, maldë; merkti, merkia, merkë – mirkti,<br />
mirksta, mirko; mirkyti, mirko, mirkë…<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 38; Laigonaitë, 1970, 78; LKG II 299;<br />
Stundþia, 1995, 120, 122, 123; Vaitkevièiûtë, 1997, 123–124; Venckutë,<br />
1983, 125).<br />
Panaðiu bûdu galima gretinti ir tuos veiksmaþodþius, kuriø ðaknies<br />
tvirtagalë priegaidë atpaþástama pagal kamieno garsus, plg.: èiulpti, èiulpia,<br />
èiulpë – èiulpyti, èiulpo, èiulpë; griebti, griebia, griebë – graibyti, graibo,
94<br />
graibë; graibstyti, graibsto, graibstë; kleipti, kleipia, kleipë – klypti, klypsta,<br />
klypo; klaipyti, klaipo, klaipë; kreipti, kreipia, kreipë – krypti, krypsta, krypo;<br />
kraipyti, kraipo, kraipë; lenkti, lenkia, lenkë – linkti, linksta, linko; lankstyti,<br />
lanksto, lankstë; pieðti, pieðia, pieðë – paiðyti, paiðo, paiðë; skverbti, skverbia,<br />
skverbë – skvarbyti, skvarbo, skvarbë; smeigti, smeigia, smeigë – smaigyti,<br />
smaigo, smaigë; ðiepti, ðiepia, ðiepë – ðaipytis, ðaiposi, ðaipësi; tempti,<br />
tempia, tempë – tampyti, tampo, tampë; tæsti, tæsia, tæsë – tásti, tásta, táso;<br />
tàsyti, tàso, tàsë; trenkti, trenkia, trenkë – trankyti, tranko, trankë; tvenkti,<br />
tvenkia, tvenkë – tvinkti, tvinksta, tvinko; veisti, veisia, veisë – vaisyti, vaiso,<br />
vaisë; þvelgti, þvelgia, þvelgë – þvalgyti, þvalgo, þvalgë ir kt.; þr. dar (Girdenis,<br />
1981, 5; Stundþia, 1995, 122).<br />
Bk. nesuderintas pirminiø ir miðriøjø Ÿyti ar Ÿstyti priesagos veiksmaþodþiø<br />
kirèiavimas tik vienu kitu atveju, plg.: èiulpti, èiulpia, èiulpë,<br />
bet èiulpstytis, èiulpstosi, èiulpstësi (tarmëse yra ir èiulpstytis, èiulpstosi,<br />
èiulpstësi LKÞ II 153); dulkti, dulkia, dulkë, bet dulkti, dulksta, dulko<br />
(þr. p. 63); glemþti, glemþia, glemþë, bet glamþyti, glamþo, glamþë (prie<br />
pirminio veiksmaþodþio labiau dera DÞ3 178 teikiamas antrasis miðriojo<br />
veiksmaþodþio variantas glamþyti, glamþo, glamþë; tvirtapradës ðaknies<br />
miðrøjá veiksmaþodá atitiktø glemþti, glemþia, glemþë LKÞ III 414);<br />
sulpti, sulpia, sulpë, bet sulpstytis, sulpstosi, sulpstësi (plg. dësningà gretimybæ<br />
sulpstyti, sulpsto, sulpstë LKÞ XIV 140); verkti, verkia, verkë, bet<br />
praŸvirkti, praŸvirksta, praŸvirko (plg. pravirkti; pravirkti LKÞ XIX 561);<br />
plg. dar toliau (p. 95) aptariamus þodþius teikti, teikia, teikë; tiekti, tiekia,<br />
tiekë su labiau nutolusiais miðriaisiais veiksmaþodþiais taikyti, taiko,<br />
taikë; taikstytis, taikstosi, taikstësi.<br />
Dalis nagrinëjamø veiksmaþodþiø „reiðkia tæsiamà su garsu susijusá<br />
veiksmà“ (LKG II 233). Ðios reikðmës veiksmaþodþiai daþniausiai turi<br />
tvirtagalæ ðakná (Bernadiðienë, 1973, 39). Pagal anksèiau aptartus poþymius<br />
(áskaitant sàsajas su giminiðkais þodþiais) neatpaþintø veiksmaþodþiø<br />
bûryje tvirtagalës ðaknies þodþiø, kurie reiðkia „kelti, skleisti tam<br />
tikrà garsà“, yra apie 30: – ;; – ;; baubti, baubia, baubë; bliaukti, bliaukia,<br />
bliaukë; kaukti, kaukia, kaukë; klerkti, klerkia, klerkë; kliaukti, kliaukia,<br />
kliaukë; kliegti, kliegia, kliegë; kliokti, kliokia, kliokë; knerkti, knerkia, knerkë;<br />
kniaukti, kniaukia, kniaukë; kriokti, kriokia, kriokë; kverkti, kverkia, kverkë;<br />
miaukti, miaukia, miaukë; oðti, oðia, oðë; pliaupti, pliaupia, pliaupë;<br />
pliopti, pliopia, pliopë; plumpti, plumpia, plumpë; spiegti, spiegia, spiegë;<br />
sriaubti, sriaubia, sriaubë; suopti, suopia, suopë…
95<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 38–39; Laigonaitë, 1959, 70; Laigonaitë,<br />
1970, 78; Stundþia, 1995, 123; Vaitkevièiûtë, 1997, 124).<br />
Panaðios reikðmës tvirtapradþiø veiksmaþodþiø pasitaiko tik vienas<br />
kitas. Prie P. Bernadiðienës minimø staugti, staugia, staugë; þvengti, þvengia,<br />
þvengë gal dar galima pridëti klumpti, klumpia, klumpë; ðvelpti, ðvelpia,<br />
ðvelpë.<br />
Garso skleidimo reikðmë taip pat bûdinga daugeliui tvirtagaliø veiksmaþodþiø,<br />
kuriø kirèiavimas siejamas su ðaknies pagrindo ir galo garsais,<br />
pvz.: bimbti, bimbia, bimbë; birbti, birbia, birbë; blerbti, blerbia, blerbë;<br />
burbti, burbia, burbë; cypti, cypia, cypë; cirpti, cirpia, cirpë; èirpti, èirpia,<br />
èirpë; èiulpti, èiulpia, èiulpë; èiuoþti, èiuoþia, èiuoþë; gargti, gargia, gargë;<br />
gurgti, gurgia, gurgë; karkti, karkia, karkë; kirkti, kirkia, kirkë; kliurkti,<br />
kliurkia, kliurkë; knarkti, knarkia, knarkë; knirkti, knirkia, knirkë; kniurkti,<br />
kniurkia, kniurkë; krankti, krankia, krankë; kriûkti, kriûkia, kriûkë; kurkti,<br />
kurkia, kurkë; kvarkti, kvarkia, kvarkë; mûkti, mûkia, mûkë; murkti,<br />
murkia, murkë; niurkti, niurkia, niurkë; parpti, parpia, parpë; pliurpti, pliurpia,<br />
pliurpë; purpti, purpia, purpë; svirpti, svirpia, svirpë; ðlerpti, ðlerpia,<br />
ðlerpë; ðliurpti, ðliurpia, ðliurpë; turkti, turkia, turkë; ûbti, ûbia, ûbë; zirkti,<br />
zirkia, zirkë; zirzti, zirzia, zirzë; zyzti, zyzia, zyzë; zurgti, zurgia, zurgë; zurzti,<br />
zurzia, zurzë; zvembti, zvembia, zvembë; zvimbti, zvimbia, zvimbë;<br />
þliumbti, þliumbia, þliumbë ir kt.<br />
Pagal fonetines, morfologines, semantines ypatybes bk. neatpaþástamø<br />
(ar sunkiai atpaþástamø) tvirtagaliø Ÿia kamieno veiksmaþodþiø lieka<br />
ne tiek daug (per 30): ruoðti, ruoðia, ruoðë;; bausti, baudþia, baudë; drausti,<br />
draudþia, draudë (plg. draustyti, drausto, draustë LKÞ II 664); kaupti,<br />
kaupia, kaupë (plg. kaupyti, kaupo, kaupë LKÞ V 438; kaupstyti (=kaupstyti),<br />
kaupsto, kaupstë LKÞ V 439); puoðti, puoðia, puoðë; rengti, rengia, rengë<br />
(plg. rangyti(s), rango(si), rangë(si) „rengtis, ruoðtis“ LKÞ XI 145);<br />
smerkti, smerkia, smerkë; ðaukti, ðaukia, ðaukë (garsaþodinis?); teikti, teikia,<br />
teikë (plg. tiekti, tiekia, tiekë, bet taikyti, taiko, taikë); tiekti, tiekia,<br />
tiekë (plg. teikti, teikia, teikë, bet taikyti, taiko, taikë); verkti, verkia, verkë<br />
(garsaþodinis?);; drengti, drengia, drengë „ðlapdriba snigti, darganoti“;<br />
dvokti, dvokia, dvokë (plg. dvokti, dvoksta, dvoko LKÞ II 994); gausti, gaudþia,<br />
gaudë (garsaþodinis?); geisti, geidþia, geidë; gieþti, gieþia, gieþë (plg.<br />
gyþti, gyþta, gyþo LKÞ III 390); goþti, goþia, goþë; griausti, griaudþia, griaudë<br />
„jaudinti; liûdëti, nerimti; gailëti, gedëti“; gvelbti, gvelbia, gvelbë (plg.<br />
gvalbyti, gvalbo, gvalbë LKÞ III 776); jaukti, jaukia, jaukë; kauðti, kauðia,<br />
kauðë „skobti, rausti“...
96<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 38–39; Laigonaitë, 1959, 70; Laigonaitë,<br />
1970, 78; Stundþia, 1995, 123; Vaitkevièiûtë, 1997, 123; Vidþiûnas, 1997,<br />
191, 193).<br />
Kai kuriø Ÿia kamieno veiksmaþodþiø kirèiavimo norma bk. tikslinta:<br />
duobti, duobia, duobë LV 241, duobti, duobia, duobë ir duobti, duobia,<br />
duobë Kam II 34, duobti, duobia, duobë RV 86, RÞ 195, DÞ1 159,<br />
DÞ2 136, SkRÞ 298, LTÞ 79, DÞ3 138, MKÞ 162 (plg. duobti BûgRR I<br />
129, II 546, SkÞD 478, duobti, duobia, duobë; duobti LKÞ II 865); dvelkti,<br />
dvelkia, dvelkë ir dvelkti, dvelkia, dvelkë RÞ 196, dvelkti, dvelkia, dvelkë<br />
Kam II 35, RV 86, LV 242, DÞ1 164, DÞ2 140, SkRÞ 3<strong>03</strong>, DÞ3 141,<br />
MKÞ 163 (plg. dvelkti, dvelkia, dvelkë; dvelkti LKÞ II 951); gieþti, gieþia,<br />
gieþë ir gieþti, gieþia, gieþë Kam II 40, gieþti, gieþia, gieþë RV 95, RÞ 206,<br />
LV 266, DÞ1 210, DÞ2 172, SkRÞ 391, LTÞ 101, DÞ3 173, MKÞ 175<br />
(plg. gieþti; gieþti BûgRR II 431, gieþti SkÞD 464, 485, gieþti, gieþia, gieþë<br />
LKÞ III 294, gieþti, gieþa, gieþë DûnÞ 92); lieþti, lieþia, lieþë ir lieþti, lieþia,<br />
lieþë Kam II 69, lieþti, lieþia, lieþë RV 126, RÞ 262, LV 357, DÞ1 423,<br />
DÞ2 368, SkRÞ 747, LTÞ 169, DÞ3 365, MKÞ 224 (plg. lieþti; lieþti GrinB<br />
II 431, lieþti SkÞD 385tt., lieþti, lieþia, lieþë LKÞ VII 452); neigti, neigia,<br />
neigë SkBK 64, RV 136, RÞ 280, LV 393, neigti, neigia, neigë ir neigti,<br />
neigia, neigë DÞ1 490, DÞ2 421, SkRÞ 874, LTÞ 192, MKÞ 241, neigti,<br />
neigia, neigë DÞ3 418 (pastarajame þodyne visai atskirai dedamas veiksmaþodis<br />
neigti, neigia, neigë „niekinti, nieku laikyti, þeminti“; plg. neigti,<br />
neigia, neigë; neigti LKÞ VIII 625; þr dar KF 50); plûkti, plûkia, plûkë<br />
RÞ 3<strong>03</strong>, LV 441, plûkti, plûkia, plûkë DÞ1 601, DÞ2 579, SkRÞ 1066,<br />
LTÞ 225, DÞ3 572, MKÞ 264 (plg. plûkti BûgRR I 300, plûkti SkÞD<br />
484, plûkti, plûkia, plûkë; plûkti LKÞ X 337, plûkti, plûka, plûkë DûnÞ<br />
523); plumpti, plumpia, plumpë ir plumpti, plumpia, plumpë DÞ1 602,<br />
plumpti, plumpia, plumpë DÞ2 579, DÞ3 572 (plg. plumpti, plumpia, plumpë;<br />
plumpti LKÞ X 346); puoðti, puoðia, puoðë ir puoðti, puoðia, puoðë<br />
Kam II 96, puoðti, puoðia, puoðë SkBK 72, RV 156, RÞ 310, LV 458,<br />
DÞ1 638, DÞ2 637, LTÞ 239, DÞ3 629, MKÞ 271 (plg. puoðti; puoðti<br />
BûgRR II 431, SkÞD 479, puoðiu, puoðiau, puoðti BûgRR II 511tt., puoðti,<br />
puoðia, puoðë; puoðti LKÞ X 933); sliuogti, sliuogia, sliuogë RV 172,<br />
sliuogti, sliuogia, sliuogë ir sliuogti, sliuogia, sliuogë LV 505, sliuogti, sliuogia,<br />
sliuogë Kam II 111, RÞ 332, DÞ1 741, DÞ2 719, SkRÞ 1337, LTÞ<br />
276, DÞ3 713, MKÞ 295 (plg. sliuogti BûgRR I 3<strong>03</strong>, sliuogti; sliuogti<br />
SkÞD 479, sliuogti, sliuogia, sliuogë; sliuogti LKÞ XIII 34); smelkti, smel-
97<br />
kia, smelkë „durti, diegti, labai skaudëti“ Kam II 112, RV 173, RÞ 333,<br />
LV 506, DÞ1 745, SkRÞ 1344, smelkti, smelkia, smelkë „?“ SkBK 78,<br />
smelkti, smelkia, smelkë ir smelkti, smelkia, smelkë „aðtriai, duriamai<br />
skaudëti; diegti“ DÞ2 722, smelkti, smelkia, smelkë ir smelkti, smelkia,<br />
smelkë „aðtriai skaudëti, diegti“ DÞ3 716, MKÞ 296 (plg. smelkia BûgRR<br />
II 431, smelkti „diegti, durti“ SkÞD 467, smelkti, smelkia, smelkë; smelkti<br />
LKÞ XIII 155, plg. KF 51); ðmeiþti, ðmeiþia, ðmeiþë „?“ RV 184, ðmeiþti,<br />
ðmeiþia, ðmeiþë „apkalbëti“; ðmeiþti, ðmeiþia, ðmeiþë „terðti“ RÞ 347,<br />
DÞ1 819, ðmeiþti, ðmeiþia, ðmeiþë LV 537, DÞ2 821, SkRÞ 1489, LTÞ<br />
304, DÞ3 816, MKÞ 315 (visur èia reikðmë nesiejama su kirèiavimu;<br />
plg. ðmeiþti, ðmeiþia, ðmeiþë; ðmeiþti LKÞ XV 70, ðmeiþti, ðmeiþa, ðmeiþë<br />
DûnÞ 377, 542); teigti, teigia, teigë Kam II 127, SkBK 83, RV 188, RÞ<br />
353, LV 546, teigti, teigia, teigë ir teigti, teigia, teigë DÞ1 846, DÞ2 842,<br />
SkRÞ 1540, LTÞ 315, MKÞ 322, teigti, teigia, teigë „tvirtinti; stengtis,<br />
kad priimtø kokià mintá, koká ásitikinimà“ DÞ3 837, teigti, teigia, teigë<br />
„sakyti, kalbëti, pasakoti“ DÞ3 837 (plg. teigiu BûgRR II 124, teigti SkÞD<br />
462, teigti, teigia, teigë; teigti LKÞ XV 1057; þr. dar KF 51); terpti, terpia,<br />
terpë Kam 128, SkBK 83, RV 189, RÞ 354, LV 550, DÞ1 852, SkRÞ<br />
1553, terpti, terpia, terpë ir terpti, terpia, terpë DÞ2 847, LTÞ 317, DÞ3<br />
841, MKÞ 323 (plg. terpti SkÞD 28, terpti, terpia, terpë; terpti LKÞ XVI<br />
87, plg. KF 51); þaisti Bût 40, þaisti, þaidþia, þaidë Kam II 144, SkBK 31,<br />
91, RV 206, RÞ 376, LV 146, 595, þaisti, þaidþia, þaidë ir þaisti, þaidþia,<br />
þaidë SkRÞ 1776, þaisti, þaidþia, þaidë ir þaisti, þaidþia, þaidë DÞ1 964,<br />
DÞ2 955, 350, þaisti, þaidþia, þaidë DÞ3 948 (plg. þaidþia, þaisti BûgRR<br />
II 486, þaisti SkÞD 164tt., þaisti, þaidþiu, þaidþiau; þaisti, þaidþiu, þaidþiau<br />
NdÞ V 383, þaisti, þaidþia, þaidë LzÞ 293; þr. dar KP 140, KF 51);<br />
dël þodþio telþti, telþia, telþë „smarkiai lyti; ðlapintis“ atskyrimo nuo telþti,<br />
telþia, telþë „suduoti, sukirsti; blokðti, mesti“ þr. p. 51 (plg. telþti „ðlapintis“<br />
BûgRR II 320, telþti, telþia, telþë; telþti „smarkiai lyti“ ir kt. reikðmës,<br />
áskaitant „duoti, kirsti, trenkti“ LKÞ XV 1185, telþti, telþa, telþë<br />
DûnÞ 395); þr. dar (BalèRR I 386; Buch, 1961, 92; Grinaveckis, 1991,<br />
97–98, 100; Hjelmslev, 1932, 169, 197, 221; Kuryùowicz, 1958, 346;<br />
Laigonaitë, 1978, 73; LKG II 16, 18, 232; Otræbski, 1965, 108, 157, 334;<br />
Senkus, 1952, 22; Senkus, 1970, 56; Skardþius, 1968, 24, 75, 76; Stundþia,<br />
1995, 123; Urbutis, 1998, 262; Vaitkevièiûtë, 1997, 124; Vidugiris,<br />
1973, 2<strong>03</strong>; Vidugiris, 1996, 129; Vidþiûnas, 1997, 192, 193; Vitkauskas,<br />
1988, 23, 30, 61, 86; Zinkevièius, 1966, 29).
98<br />
Nemaþa gretimybiø esama nekodifikuotoje kalboje: èiulpti, èiulpia,<br />
èiulpë LKÞ II 153, DrskÞ 54, èiulpti, èiulpa, èiulpë DûnÞ 477, èiulpti,<br />
èiulpia, èiulpë GrinB 39; dauþti, dauþia, dauþë; dauþti LKÞ II 334, dauþti,<br />
dauþa, dauþë DûnÞ 478; delbti; delbti BûgRR I 597, delbti SkÞD 39, 466,<br />
delbti, delbia, delbë; delbti LKÞ II 391; glemþti BûgRR I 274, II 448, SkÞD<br />
529, glemþti, glemþia, glemþë; glemþti LKÞ III 414, glemþti, glemþa, glemþë<br />
DûnÞ 487, plg. KF 50; goþti, goþia, goþë; goþti LKÞ III 489, goþti, goþa,<br />
goþë DûnÞ 487; jaukti, jaukia, jaukë; jaukti LKÞ IV 302; karkti, karkia,<br />
karkë LKÞ V 296, karkti, karkia, karkë ir karkti, karkia, karkë DrskÞ 139;<br />
karðti BûgRR I 278, II 418, 431, SkÞD 480, karðti, karðia (Ÿa), karðë (Ÿo);<br />
karðti LKÞ V 321, karðti, karða, karðë DûnÞ 494, karðti, karðia, karðë LzÞ<br />
108, DrskÞ 140; kauðti, kauðia, kauðë; kauðti „godþiai gerti, valgyti ir kt.“<br />
LKÞ V 448; kenkti BûgRR II 445, SkÞD 337tt., kenkti, kenkia, kenkë<br />
LKÞ V 568, DrskÞ 146, kenkti, kenkia, kenkë GrinB 43; kliegti, kliegia,<br />
kliegë; kliegti LKÞ VI 83; kneibti, kneibia, kneibë; kneibti LKÞ VI 213;<br />
kniaukti SkÞD 39, kniaukti, kniaukia, kniaukë LKÞ VI 226, kniaukti,<br />
kniauka, kniaukë DûnÞ 499, kniaukti, kniaukia, kniaukë DrskÞ 160; kopti<br />
„imti medø“ BûgRR I 451, kopti „lipti; imti medø“ SkÞD 483, kopti,<br />
kopia, kopë; kopti „kasti á krûvà ir kt.“ LKÞ VI 352, kopti, kopa, kopë;<br />
kopti „semti, imti medø“ DûnÞ 146, kopti, kopa, kopo „imti medø, kopinëti“<br />
DrskÞ 163; kreikti SkÞD 26tt., kreikti, kreikia, kreikë; kreikti LKÞ<br />
VI 495, kreikti, kreika, kreikë DûnÞ 500; kurpti BûgRR I 449, kurpti, kurpia,<br />
kurpë; kurpti LKÞ VI 968; loðti „þaisti kortomis“ BûgRR III 80, 81,<br />
loðti, loðia, loðë; loðti „þaisti ir kt.“ LKÞ VII 658, loðti, loða, loðë „þaisti<br />
kortomis“ DûnÞ 181, loðti, loðia, loðë „þaisti kortomis“ DrskÞ 196; loðti<br />
„lenkti atgal“ SkÞD 454, loðti „atremti (ir þaisti)“ SkÞD 483, loðti, loðia,<br />
loðë; loðti „lenkti atgal“ LKÞ VII 659, loðti, loðia, loðë „lenkti atgal“ DrskÞ<br />
196; miaukti, miaukia, miaukë LKÞ VIII 131, DrskÞ 209, miaukti, miaukia,<br />
miaukë LzÞ 162; rengti BûgRR II 262tt., SkÞD 38tt., rengti, rengia,<br />
rengë; rengti LKÞ XI 447, rengti, rengia, rengë DrskÞ 302, plg. KF 50;<br />
ruoðti BûgRR II 357, 542, SkÞD 38tt., ruoðti, ruoðia, ruoðë; ruoðti LKÞ XI<br />
974; skleidþiu, skleisti BûgRR II 476, skleisti SkÞD 462tt., skleisti, skleidþia,<br />
skleidë; skleisti LKÞ XII 974, skleisti, skleida, skleidë DûnÞ 330, 533;<br />
skriaudþiu BûgRR I 110, skriausti, skriaudþia, skriaudë LKÞ XII 1058,<br />
skriausti, skriaudþia, skriaudë DrskÞ 332; spiegti SkÞD 462tt., spiegti, spiegia,<br />
spiegë; spiegti LKÞ XIII 391, spiegti, spiegia, spiegë LzÞ 242, DrskÞ<br />
342; suokti BûgRR I 383tt., SkÞD 479, suokti, suokia, suokë; suokti LKÞ
99<br />
XIV 184; suopti, suopia, suopë; suopti LKÞ XIV 190; telþti BûgRR II 261,<br />
320, telþti, telþia, telþë; telþti LKÞ XV 1185, telþti, telþa, telþë „lyti“ DûnÞ<br />
395; træðti; træðti BûgRR II 432, træðti, træðia, træðë; træðti LKÞ XVI 793; þr.<br />
dar (Grinaveckienë, 1957, 151; Grinaveckis, 1983, 66; Grinaveckis, 1991,<br />
96, 101; Kazlauskas, 1968, 94, 318; Mikulënienë, 1982, 15; Otræbski, 1965,<br />
337; Skardþius, 1938, 95; Skardþius, 1939, 77; Urbutis, 1998, 262; Valeckienë,<br />
1977, 62; Vidþiûnas, 1997, 53, 189, 192, 217; Vitkauskas, 1981, 41;<br />
Vitkauskas, 1987, 16; Vitkauskas, 2001, 180).<br />
Neprieðdëliniø s angràþi n i ø veiksmaþodþiø kirèiavimas bk. ið esmës<br />
nesiskiria nuo nesangràþiniø: – ;; baigtis, baigiasi, baigësi; dþiaugtis,<br />
dþiaugiasi, dþiaugësi (nesangràþinë lytis bk. nevartojama); elgtis, elgiasi,<br />
elgësi (nesangràþinë lytis bk. nevartojama); juoktis, juokiasi, juokësi (nesangràþinë<br />
lytis bk. nevartojama); kreiptis, kreipiasi, kreipësi; ruoðtis, ruoðiasi,<br />
ruoðësi; skverbtis, skverbiasi, skverbësi; verþtis, verþiasi, verþësi;; blaustis,<br />
blausiasi, blausësi; dauþtis, dauþiasi, dauþësi; dengtis, dengiasi, dengësi;<br />
draustis, draudþiasi, draudësi; driektis, driekiasi, driekësi; gaubtis, gaubiasi,<br />
gaubësi; gerbtis, gerbiasi, gerbësi; glaustis, glaudþiasi, glaudësi; glemþtis, glemþiasi,<br />
glemþësi; græþtis, græþiasi, græþësi; griebtis, griebiasi, griebësi; gûþtis, gûþiasi,<br />
gûþësi; gvieðtis, gvieðiasi, gvieðësi (nesangràþinë lytis bk. nevartojama);<br />
kauptis, kaupiasi, kaupësi; klauptis, klaupiasi, klaupësi; kneibtis, kneibiasi,<br />
kneibësi; kniaustis, kniausiasi, kniausësi; kuoptis, kuopiasi, kuopësi;<br />
kvemptis, kvempiasi, kvempësi…<br />
Apie savità tarminá esamojo laiko kirèiavimà þr. (Zinkevièius, 1966,<br />
333).<br />
Bk. ne ið karto nusistojo ðio sangràþinio veiksmaþodþio kirèiavimas:<br />
blaustis, blausias, blausës Kam II 22, blaustis, blausiasi, blausësi RÞ 173,<br />
LV 206, SkRÞ 175, blaustis (blaustis), Ÿiasi, Ÿësi DÞ1 83, blaustis, blausiasi,<br />
blausësi RV 72, DÞ2 83, LTÞ 50, DÞ3 85, MKÞ 145 (plg. blaustis, blausias,<br />
blausës BûgRR III 780, blaustis SkÞD 322tt., blaustis, blausiasi, blausësi;<br />
blaustis LKÞ I 891).<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø kirèiavimas ypatingas tuo, kad bk.<br />
bûtojo kartinio laiko forma turi kirèiuotà prieðdëlá.<br />
suŸ: suteikti, suteikia, suteikë;; sukaupti, sukaupia, sukaupë; surengti,<br />
surengia, surengë; suruoðti, suruoðia, suruoðë; suðaukti, suðaukia, suðaukë;<br />
suþaisti, suþaidþia, suþaidë; suþeisti, suþeidþia, suþeidë;; subaigti, subaigia,<br />
subaigë; subaubti, subaubia, subaubë; subausti, subaudþia, subaudë; subirbti,<br />
subirbia, subirbë; subliaukti, subliaukia, subliaukë; subraukti, subrau-
100<br />
kia, subraukë; suburbti, suburbia, suburbë; sucypti, sucypia, sucypë; sucirpti,<br />
sucirpia, sucirpë; suèiauþti, suèiauþia, suèiauþë; suèirpti, suèirpia, suèirpë;<br />
suèiulpti, suèiulpia, suèiulpë; suèiuoþti, suèiuoþia, suèiuoþë; sudauþti,<br />
sudauþia, sudauþë; sudrausti, sudraudþia, sudraudë; sudrengti, sudrengia,<br />
sudrengë „ðlapdriba sulyti, susnigti“; sudulkti, sudulkia, sudulkë; sudvokti,<br />
sudvokia, sudvokë; sugaubti, sugaubia, sugaubë; sugausti, sugaudþia, sugaudë;<br />
suglausti, suglaudþia, suglaudë; suglemþti, suglemþia, suglemþë; sugoþti,<br />
sugoþia, sugoþë...<br />
nuŸ: – ;; nubausti, nubaudþia, nubaudë; nukreipti, nukreipia, nukreipë;<br />
nupieðti, nupieðia, nupieðë; nuteikti, nuteikia, nuteikë; nutiesti, nutiesia,<br />
nutiesë; nuveikti, nuveikia, nuveikë;; nubaigti, nubaigia, nubaigë;<br />
nubirbti, nubirbia, nubirbë; nubraukti, nubraukia, nubraukë; nuburbti,<br />
nuburbia, nuburbë; nuèiauþti, nuèiauþia, nuèiauþë; nuèiulpti, nuèiulpia,<br />
nuèiulpë; nuèiuoþti, nuèiuoþia, nuèiuoþë; nudauþti, nudauþia, nudauþë;<br />
nudelbti, nudelbia, nudelbë; nudelsti, nudelsia, nudelsë; nudengti, nudengia,<br />
nudengë; nudrausti, nudraudþia, nudraudë; nudrembti, nudrembia,<br />
nudrembë; nudrengti, nudrengia, nudrengë „ðlapdriba apsnigti“; nudriekti,<br />
nudriekia, nudriekë; nudulkti, nudulkia, nudulkë; nudvelkti, nudvelkia,<br />
nudvelkë; nugaubti, nugaubia, nugaubë; nugausti, nugaudþia, nugaudë;<br />
nuglemþti, nuglemþia, nuglemþë; nugoþti, nugoþia, nugoþë; nugræþti, nugræþia,<br />
nugræþë...<br />
iðŸ: – ;; iðplaukti, iðplaukia, iðplaukë; iðtiesti, iðtiesia, iðtiesë;; iðbaigti,<br />
iðbaigia, iðbaigë; iðbimbti, iðbimbia, iðbimbë; iðbirbti, iðbirbia, iðbirbë; iðblerbti,<br />
iðblerbia, iðblerbë; iðbliaukti, iðbliaukia, iðbliaukë; iðbraukti, iðbraukia,<br />
iðbraukë; iðèiauþti, iðèiauþia, iðèiauþë; iðèiulpti, iðèiulpia, iðèiulpë;<br />
iðèiuoþti, iðèiuoþia, iðèiuoþë; iðdauþti, iðdauþia, iðdauþë; iðdelsti, iðdelsia,<br />
iðdelsë; iðdrembti, iðdrembia, iðdrembë; iðdriekti, iðdriekia, iðdriekë; iðdulkti,<br />
iðdulkia, iðdulkë; iðduobti, iðduobia, iðduobë; iðgaubti, iðgaubia, iðgaubë;<br />
iðgieþti, iðgieþia, iðgieþë; iðgræþti, iðgræþia, iðgræþë; iðgriebti, iðgriebia, iðgriebë;<br />
iðieþti, iðieþia, iðieþë; iðjuokti, iðjuokia, iðjuokë (neprieðdëlinë nesangràþinë<br />
lytis bk. nevartojama); iðkarðti, iðkarðia, iðkarðë; iðkaukti,<br />
iðkaukia, iðkaukë; iðkleipti, iðkleipia, iðkleipë; iðkliaukti, iðkliaukia, iðkliaukë;<br />
iðklykti, iðklykia, iðklykë…<br />
uþŸ: – ;; uþbaigti, uþbaigia, uþbaigë; uþbaubti, uþbaubia, uþbaubë; uþbausti,<br />
uþbaudþia, uþbaudë; uþbimbti, uþbimbia, uþbimbë; uþbirbti, uþbirbia,<br />
uþbirbë; uþbraukti, uþbraukia, uþbraukë; uþcypti, uþcypia, uþcypë;<br />
uþèiauþti, uþèiauþia, uþèiauþë; uþèiuoþti, uþèiuoþia, uþèiuoþë; uþdauþti,
101<br />
uþdauþia, uþdauþë; uþdelsti, uþdelsia, uþdelsë; uþdengti, uþdengia, uþdengë;<br />
uþdrausti, uþdraudþia, uþdraudë; uþdriekti, uþdriekia, uþdriekë; uþdulkti,<br />
uþdulkia, uþdulkë; uþdvelkti, uþdvelkia, uþdvelkë; uþgaubti, uþgaubia, uþgaubë;<br />
uþgoþti, uþgoþia, uþgoþë; uþgræþti, uþgræþia, uþgræþë; uþgriebti, uþgriebia,<br />
uþgriebë; uþjuokti, uþjuokia, uþjuokë (neprieðdëlinë nesangràþinë<br />
lytis bk. nevartojama); uþkarkti, uþkarkia, uþkarkë; uþkarðti, uþkarðia,<br />
uþkarðë; uþkaukti, uþkaukia, uþkaukë; uþkaupti, uþkaupia, uþkaupë; uþkauðti,<br />
uþkauðia, uþkauðë; uþklaupti, uþklaupia, uþklaupë; uþklerkti, uþklerkia,<br />
uþklerkë…<br />
paŸ: paruoðti, paruoðia, paruoðë; pateikti, pateikia, pateikë;; padengti,<br />
padengia, padengë; pagerbti, pagerbia, pagerbë; pajëgti, pajëgia, pajëgë (neprieðdëlinë<br />
lytis bk. nevartojama); paneigti, paneigia, paneigë; papuoðti,<br />
papuoðia, papuoðë; parengti, parengia, parengë; paskleisti, paskleidþia, paskleidë;<br />
pasmerkti, pasmerkia, pasmerkë; patræðti, patræðia, patræðë; paveikti,<br />
paveikia, paveikë; paþeisti, paþeidþia, paþeidë; paþvelgti, paþvelgia, paþvelgë;;<br />
pabaigti, pabaigia, pabaigë; pabausti, pabaudþia, pabaudë; pabirbti,<br />
pabirbia, pabirbë; pabraukti, pabraukia, pabraukë; paèiauþti, paèiauþia,<br />
paèiauþë; paèirpti, paèirpia, paèirpë; paèiulpti, paèiulpia, paèiulpë; paèiuoþti,<br />
paèiuoþia, paèiuoþë; padauþti, padauþia, padauþë; padelbti, padelbia, padelbë;<br />
padrausti, padraudþia, padraudë; padriekti, padriekia, padriekë;<br />
padulkti, padulkia, padulkë; padvelkti, padvelkia, padvelkë...<br />
priŸ: – ;; prireikti, prireikia, prireikë;; pribaigti, pribaigia, pribaigë; pribausti,<br />
pribaudþia, pribaudë; pribraukti, pribraukia, pribraukë; priburbti,<br />
priburbia, priburbë; prièiauþti, prièiauþia, prièiauþë; prièiulpti, prièiulpia,<br />
prièiulpë; prièiuoþti, prièiuoþia, prièiuoþë; pridengti, pridengia, pridengë;<br />
pridriekti, pridriekia, pridriekë; pridvokti, pridvokia, pridvokë; priglausti,<br />
priglaudþia, priglaudë; priglemþti, priglemþia, priglemþë; prigræþti, prigræþia,<br />
prigræþë; prigriebti, prigriebia, prigriebë; prigûþti, prigûþia, prigûþë; prikarðti,<br />
prikarðia, prikarðë; prikauðti, prikauðia, prikauðë; prikergti, prikergia, prikergë;<br />
priklaupti, priklaupia, priklaupë; prikliaukti, prikliaukia, prikliaukë;<br />
prikliokti, prikliokia, prikliokë; prikreikti, prikreikia, prikreikë; prikurkti,<br />
prikurkia, prikurkë; prilenkti, prilenkia, prilenkë; priliuobti, priliuobia, priliuobë;<br />
primaukti, primaukia, primaukë…<br />
áŸ: áveikti, áveikia, áveikë;; árengti, árengia, árengë; ásteigti, ásteigia, ásteigë;<br />
áteikti, áteikia, áteikë; átempti, átempia, átempë; áþeisti, áþeidþia, áþeidë; áþengti,<br />
áþengia, áþengë; áþvelgti, áþvelgia, áþvelgë;; ábaigti, ábaigia, ábaigë; ábausti,<br />
ábaudþia, ábaudë; ábimbti, ábimbia, ábimbë; ábraukti, ábraukia, ábraukë;
102<br />
áèiauþti, áèiauþia, áèiauþë; áèiulpti, áèiulpia, áèiulpë; áèiuoþti, áèiuoþia, áèiuoþë;<br />
ádauþti, ádauþia, ádauþë; ádëbti, ádëbia, ádëbë (neprieðdëlinis veiksmaþodis<br />
bk. nevartojamas); áduobti, áduobia, áduobë; ádvelkti, ádvelkia, ádvelkë;<br />
ágaubti, ágaubia, ágaubë; ágriebti, ágriebia, ágriebë; ágûþti, ágûþia, ágûþë;<br />
ákarðti, ákarðia, ákarðë...<br />
apŸ (apiŸ): – ;; aplenkti, aplenkia, aplenkë; apþvelgti, apþvelgia, apþvelgë;;<br />
apèiulpti, apèiulpia, apèiulpë; apèiuoþti, apèiuoþia, apèiuoþë; apdengti,<br />
apdengia, apdengë; apdrausti, apdraudþia, apdraudë; apgaubti, apgaubia,<br />
apgaubë; apgerbti, apgerbia, apgerbë; apglemþti, apglemþia, apglemþë; apgoþti,<br />
apgoþia, apgoþë; apgræþti, apgræþia, apgræþë; apgûþti, apgûþia, apgûþë;<br />
apibaigti, apibaigia, apibaigë; apiburbti, apiburbia, apiburbë; apiplaukti,<br />
apiplaukia, apiplaukë; apiprausti, apiprausia, apiprausë; apjuokti, apjuokia,<br />
apjuokë (neprieðdëlinë nesangràþinë lytis bk. nevartojama); apkaupti,<br />
apkaupia, apkaupë; apkreikti, apkreikia, apkreikë; apkuopti, apkuopia,<br />
apkuopë; apliuobti, apliuobia, apliuobë; aploðti, aploðia, aploðë...<br />
atŸ (atiŸ): – ;; atkreipti, atkreipia, atkreipë; atskleisti, atskleidþia, atskleidë;;<br />
atgræþti, atgræþia, atgræþë; atgriebti, atgriebia, atgriebë; atidengti, atidengia,<br />
atidengë; atidulkti, atidulkia, atidulkë; atidvelkti, atidvelkia, atidvelkë;<br />
atitempti, atitempia, atitempë; atitiesti, atitiesia, atitiesë; atlaupti, atlaupia,<br />
atlaupë; atlenkti, atlenkia, atlenkë; atliepti, atliepia, atliepë; atloðti, atloðia,<br />
atloðë; atmaukti, atmaukia, atmaukë; atmieðti, atmieðia, atmieðë; atplaukti,<br />
atplaukia, atplaukë; atprausti, atprausia, atprausë; atrausti, atrausia, atrausë;<br />
atriekti, atriekia, atriekë; atskalbti, atskalbia, atskalbë...<br />
praŸ: – ;; pralenkti, pralenkia, pralenkë; pratæsti, pratæsia, pratæsë;; prabimbti,<br />
prabimbia, prabimbë; prabirbti, prabirbia, prabirbë; prabraukti,<br />
prabraukia, prabraukë; praèiuoþti, praèiuoþia, praèiuoþë; pradauþti, pradauþia,<br />
pradauþë; pradelsti, pradelsia, pradelsë; pradengti, pradengia, pradengë;<br />
praduobti, praduobia, praduobë; pragræþti, pragræþia, pragræþë; prakauðti,<br />
prakauðia, prakauðë; praloðti, praloðia, praloðë; praplaukti, praplaukia,<br />
praplaukë; prarausti, prarausia, prarausë; prarëkti, prarëkia, prarëkë; prariekti,<br />
prariekia, prariekë; praskalbti, praskalbia, praskalbë; praskleisti,<br />
praskleidþia, praskleidë; prasunkti, prasunkia, prasunkë...<br />
parŸ: – ;; – ;; parbaigti, parbaigia, parbaigë; parbaubti, parbaubia, parbaubë;<br />
parbirbti, parbirbia, parbirbë; parbraukti, parbraukia, parbraukë;<br />
parèiauþti, parèiauþia, parèiauþë; parèiuoþti, parèiuoþia, parèiuoþë; parkaukti,<br />
parkaukia, parkaukë; parplaukti, parplaukia, parplaukë; partempti, partempia,<br />
partempë; partrenkti, partrenkia, partrenkë; parûþti, parûþia, parûþë.
1<strong>03</strong><br />
neŸ (èia dedami tik daþnesni veiksmaþodþiai; jø antraðtiniø lyèiø nëra<br />
DÞ3): – ;; nebaigti, nebaigia, nebaigë; nereikti, nereikia, nereikë; neveikti,<br />
neveikia, neveikë.<br />
Kartais pasitaiko prieðdëliniø lyèiø, kurios turi dar dalelytiná prieðdëlá<br />
neŸ (èia dedamas tik daþnesnis þodis, kurio antraðtinës lyties nëra<br />
DÞ3): – ;; nepajëgti, nepajëgia, nepajëgë.<br />
Prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; perteikti, perteikia, perteikë; perþengti,<br />
perþengia, perþengë;; perbaigti, perbaigia, perbaigë; perbraukti, perbraukia,<br />
perbraukë; perèiauþti, perèiauþia, perèiauþë; perèiuoþti, perèiuoþia, perèiuoþë;<br />
perdauþti, perdauþia, perdauþë; perdengti, perdengia, perdengë; pergræþti, pergræþia,<br />
pergræþë; perkarðti, perkarðia, perkarðë; perkergti, perkergia, perkergë;<br />
perkliokti, perkliokia, perkliokë; perkreipti, perkreipia, perkreipë; permausti,<br />
permaudþia, permaudë; permerkti, permerkia, permerkë; perpieðti,<br />
perpieðia, perpieðë; perplaukti, perplaukia, perplaukë; perrëkti, perrëkia, perrëkë;<br />
perrengti, perrengia, perrengë; perriekti, perriekia, perriekë...<br />
Plg. dar prieðdëliniø (nesangràþiniø ir sangràþiniø) veiksmaþodþiø normos<br />
kodifikavimà: áteigti, áteigia, áteigë ir áteigti, áteigia, áteigë DÞ2 261, SkRÞ<br />
505, áteigti, áteigia, áteigë DÞ3 262 (plg. áteigti, áteigia, áteigë; áteigti, áteigia,<br />
áteigë LKÞ XV 1058); áterpti, áterpia, áterpë SkRÞ 505, áterpti, áterpia, áterpë<br />
ir áterpti, áterpia, áterpë DÞ2 261, áterpti, áterpia, áterpë ir áterpti, áterpia, áterpë<br />
DÞ3 262 (plg. áterpti BûgRR II 318, áterpti, áterpia, áterpë; áterpti, áterpia,<br />
áterpë LKÞ XVI 87); nuneigti, nuneigia, nuneigë ir nuneigti, nuneigia, nuneigë<br />
DÞ2 446, nuneigti, nuneigia, nuneigë DÞ3 441 (plg. nuneigti LKÞ VIII<br />
625); nusmelkti, nusmelkia, nusmelkë „labai suskausti; staiga ateiti á galvà,<br />
dingtelëti“ DÞ2 458, nusmelkti, nusmelkia, nusmelkë ir nusmelkti,<br />
nusmelkia, nusmelkë DÞ3 716 (plg. nusmelkë BûgRR II 431, nusmelkti,<br />
nusmelkia, nusmelkë; nusmelkti, nusmelkia, nusmelkë LKÞ XIII 156);<br />
nuþaisti, nuþaidþia, nuþaidë ir nuþaisti, nuþaidþia, nuþaidë DÞ2 464, nuþaisti,<br />
nuþaidþia, nuþaidë DÞ3 459 (plg. nuþaisti, nuþaidþia, nuþaidë; nuþaisti<br />
LKÞ XX 86); paneigti, paneigia, paneigë ir paneigti, paneigia, paneigë DÞ2<br />
500, paneigti, paneigia, paneigë DÞ3 495 (plg. paneigti LKÞ VIII 625);<br />
pasmelkti, pasmelkia, pasmelkë „kiek smelkti (t. y. kiek suskausti)“ DÞ2<br />
521, pasmelkti, pasmelkia, pasmelkë ir pasmelkti, pasmelkia, pasmelkë DÞ3<br />
515 (plg. pasmelkti, pasmelkia, pasmelkë; pasmelkti, pasmelkia, pasmelkë<br />
LKÞ XIII 157); paþaisti, paþaidþia, paþaidë ir paþaisti, paþaidþia, paþaidë<br />
DÞ2 540, paþaisti, paþaidþia, paþaidë DÞ3 532 (plg. paþaisti, paþaidþia,<br />
paþaidë; paþaisti LKÞ XX 87, paþaisti LzÞ 294); praþaisti, praþaidþia,
104<br />
praþaidë ir praþaisti, praþaidþia, praþaidë DÞ2 600, praþaisti, praþaidþia,<br />
praþaidë ir praþaisti, praþaidþia, praþaidë SkRÞ 1093, praþaisti, praþaidþia,<br />
praþaidë „praleisti laikà þaidþiant“ DÞ3 592 (bet praþaisti, praþaidþia,<br />
praþaidë „nudëti, pamesti“ DÞ3 592 (plg. praþaisti, praþaidþia, praþaidë;<br />
praþaisti LKÞ XX 87, praþaisti „praloðti (kortomis)“ LzÞ 294); susmelkti,<br />
susmelkia, susmelkë „stipriai suskausti“ DÞ2 786, susmelkti, susmelkia,<br />
susmelkë ir susmelkti, susmelkia, susmelkë DÞ3 780 (plg. susmelkti, susmelkia,<br />
susmelkë; susmelkti, susmelkia, susmelkë LKÞ XIII 156); suþaisti,<br />
suþaidþia, suþaidë ir suþaisti, suþaidþia, suþaidë DÞ2 797, suþaisti, suþaidþia,<br />
suþaidë DÞ3 791 (plg. suþaisti, suþaidþia, suþaidë; suþaisti LKÞ XX<br />
88, suþaisti LzÞ 294); þr. dar (Bût 41; Vidþiûnas, 1997, 193, 217).<br />
Plg. dar nekodifikuotos kalbos prieðdëliniø veiksmaþodþiø gretimybes:<br />
apdengia; apdengia LKÞ II 405, apdengia DrskÞ 63; apgerbia; apgerbia<br />
LKÞ III 249; apglemþti, apglemþia, apglemþë; apglemþti, aplemþia,<br />
apglemþë LKÞ III 414; apgoþti, apgoþia, apgoþë; apgoþti, apgoþia, apgoþë<br />
LKÞ III 489; apgræþia; apgræþia LKÞ III 571; apskalbia; apskalbia LKÞ<br />
XII 696; atgræþia; atgræþia SkDA 201, LKÞ III 571; apgûþia; apgûþia LKÞ<br />
III 772; apjuokia; apjuokia LKÞ IV 421; apkreikti, apkreikia, apkreikë;<br />
apkreikti, apkreikia, apkreikë LKÞ VI 495; aprausia; aprausia LKÞ XI<br />
318; aprëkia; aprëkia LKÞ XI 419; aprengti, aprengia, aprengë; aprengti,<br />
aprengia, aprengë LKÞ XI 449, aprengia DrskÞ 302; apruoðia; apruoðia<br />
LKÞ XI 976; apskleidþia; apskleidþia LKÞ XII 975; apðaukia; apðaukia<br />
LKÞ XIV 571; apðliauþia; apðliauþia LKÞ XIV 1060; apðmeiþti, apðmeiþia,<br />
apðmeiþë; apðmeiþti, apðmeiþia, apðmeiþë LKÞ XV 70; apterðia; apterðia<br />
LKÞ XVI 96; aptiesia; aptiesia LKÞ XVI 200; apveikia; apveikia LKÞ<br />
XVIII 526; apverkia; apverkia LKÞ XVIII 768; apverèia; apverèia LKÞ<br />
XVIII 819, LzÞ 284, ZtÞ 757; apþerga LKT 440; atidengia; atidengia LKÞ<br />
II 405; atitiesia; atitiesia LKÞ XVI 200; atkreipia; atkreipia LKÞ VI 499;<br />
atliepia; atliepia LKÞ VII 431; atplaukia; atplaukia LKÞ X 100; atrausia;<br />
atrausia LKÞ XI 318; atriekia; atriekia LKÞ XI 557; atskalbia; atskalbia<br />
LKÞ XII 697; atskleidþia; atskleidþia LKÞ XII 976, atskleida LKT 441;<br />
atsklembia; atsklembia LKÞ XII 981; atsmaukia; atsmaukia LKÞ XIII<br />
136; atsteigia; atsteigia LKÞ XIII 736; atðaukia; atðaukia LKÞ XIV 572;<br />
atðliauþia; atðliauþia LKÞ XIV 1060; atðvilpia; atðvilpia LKÞ XV 586; atûþia;<br />
atûþia LKÞ XVII 708; atverèia; atverèia LKÞ XVIII 825, LzÞ 284,<br />
ZtÞ 757; ákneibti, ákneibia (ákneibia), ákneibë; ákneibti, ákneibia, ákneibë<br />
LKÞ VI 213; ámerkia; ámerkia LKÞ VIII 38; áplaukia; áplaukia LKÞ X
105<br />
101; árausia; árausia LKÞ XI 318; ásiurbia; ásiurbia LKÞ XII 613; ásliuogti,<br />
ásliuogia, ásliuogë; ásliuogti, ásliuogia, ásliuogë LKÞ XIII 35; ásmeigia; ásmeigia<br />
LKÞ XIII 148; ásteigia; ásteigia LKÞ XIII 736; ásunkia; ásunkia LKÞ<br />
XIV 164; áðaukia; áðaukia LKÞ XIV 574; iðduobia, iðduobë; iðduobë LKÞ<br />
II 865; iðgræþia; iðgræþia LKÞ III 571, iðgræþia LzÞ 86; iðieþia; iðieþia LKÞ<br />
IV 20; iðkarðti, iðkarðia, iðkarðë; iðkarðti, iðkarðia, iðkarðë LKÞ V 322; iðkopti,<br />
iðkopia (iðkopia), iðkopë; iðkopti, iðkopia, iðkopë LKÞ VI 353; iðkrankia,<br />
iðkrankia LKÞ VI 424; iðlenkia; iðlenkia LKÞ VII 351, LzÞ 145;<br />
áðliauþia; áðliauþia LKÞ XIV 1060; iðplaukia; iðplaukia LKÞ X 101; iðplerpia;<br />
iðplerpia LKÞ X 158; iðpliurpia; iðpliurpia LKÞ X 276; iðpuoðti, iðpuoðia,<br />
iðpuoðë; iðpuoðti, iðpuoðia, iðpuoðë LKÞ X 934; iðrausia; iðrausia LKÞ<br />
XI 318; iðrëkia; iðrëkia LKÞ XI 420; iðrengti, iðrengia, iðrengë; iðrengti, iðrengia,<br />
iðrengë LKÞ XI 450; iðruoðia; iðruoðia LKÞ XI 977; iðskalbia; iðskalbia<br />
LKÞ XII 697; iðskleidþia; iðskleidþia LKÞ XII 976; iðskobia; iðskobia<br />
LKÞ XII 1010; iðsunkia; iðsunkia LKÞ XIV 164; iððaukia; iððaukia<br />
LKÞ XIV 574; iððliauþia; iððliauþia LKÞ XIV 1060; iðtempia; iðtempia<br />
LKÞ XVI 16; iðtæsia; iðtæsia LKÞ XVI 111, iðtæsia LzÞ 266; iðtiesia; iðtiesia<br />
LKÞ XVI 201; iðtrempia, iðtrempia LKÞ XVI 751; iðtrenkia; iðtrenkia<br />
LKÞ XVI 763; iðtrypia; iðtrypia LKÞ XVI 902; iðûþia; iðûþia LKÞ XVII<br />
708; iðveisia; iðveisia LKÞ XVIII 544; iðverkia; iðverkia LKÞ XVIII 770;<br />
iðverèia; iðverèia LKÞ XVIII 830, LzÞ 284, ZtÞ 757; iðverþia; iðverþia LKÞ<br />
XVIII 919; átiesia; átiesia LKÞ XVI 201; átrenkia; átrenkia LKÞ XVI 762;<br />
átræðti, átræðia (átræðia), átræðë; átræðti, átræðia, átræðë LKÞ XVI 793; áverèia;<br />
áverèia LKÞ XVIII 829, áverta LKT 75, inverèia; inverèia ZtÞ 757; nudengia;<br />
nudengia LKÞ II 406; nugræþia; nugræþia LKÞ III 572; nulenkia; nulenkia<br />
LKÞ VII 352; nuplûkia; nuplûkia LKÞ X 339, nuplûkia DrskÞ 275;<br />
nuprausia LKÞ X 584, nuprausiam DrskÞ 281; nuraukia; nuraukia LKÞ<br />
XI 300; nurausia; nurausia LKÞ XI 319; nurëkia; nurëkia LKÞ XI 421;<br />
nuriekia; nuriekia LKÞ XI 557; nusklembia; nusklembia LKÞ XII 981;<br />
nusmaukia; nusmaukia LKÞ XIII 136; nusmeigia; nusmeigia LKÞ XIII<br />
149; nusmelkia; nusmelkia LKÞ XIII 158; nusunkia; nusunkia LKÞ XIV<br />
165; nuðliauþia; nuðliauþia LKÞ XIV 1061; nuðliuoþia; nuðliuoþia LKÞ<br />
XIV 1099; nuðvilpia; nuðvilpia LKÞ XV 587; nuteisia; nuteisia LKÞ XV<br />
1094; nutempia; nutempia LKÞ XVI 19, nutempia DrskÞ 401; nutæsia; nutæsia<br />
LKÞ XVI 113, nutæsia LzÞ 266; nutrenkia; nutrenkia LKÞ XVI 764;<br />
nutræðia; nutræðia LKÞ XVI 793; nutrypia; nutrypia LKÞ XVI 9<strong>03</strong>; nuûþia;<br />
nuûþia LKÞ XVII 708; nuveikia; nuveikia LKÞ XVIII 530; nuverèia;
106<br />
nuverèia LKÞ XVIII 839, nuverèia DrskÞ 451; nuverþia; nuverþia LKÞ<br />
XVIII 920; nuþiebia LKT 466; padelbti BûgRR I 597, padelbë; padelbë<br />
LKÞ II 391; padengia; padengia LKÞ II 406; pajëgti BûgRR III 711, pajëgti,<br />
pajëgia, pajëgë LKÞ IV 334, pajëgti, pajëgia, pajëgë GrinB 45; pakreikti,<br />
pakreikia, pakreikë; pakreikti, pakreikia, pakreikë LKÞ VI 496;<br />
pakreipia; pakreipia LKÞ VI 501; pakuopia; pakuopia LKÞ VI 917; palenkia;<br />
palenkia LKÞ VII 353, palenkia LKT 467; paliepia; paliepia LKÞ<br />
VII 430; pamerkia; pamerkia LKÞ VIII 39, pamerkia LzÞ 160; papliurpia;<br />
papliurpia LKÞ X 277; paraukia; paraukia LKÞ XI 301; parëkia; parëkia<br />
LKÞ XI 421; partempia; partempia LKÞ XVI 22; partrenkia; partrenkia<br />
LKÞ XVI 766; paruoðia; paruoðia LKÞ XI 978; parûþia; parûþia<br />
LKÞ XVII 710; parverèia; parverèia LKÞ XVIII 845; paskalbia; paskalbia<br />
LKÞ XII 698; paskerdþia; paskerdþia LKÞ XII 834; paskleidþia; paskleidþia<br />
LKÞ XII 977; pasmaukia; pasmaukia LKÞ XIII 137; pasmeigia;<br />
pasmeigia LKÞ XIII 149; pasunkia; pasunkia LKÞ XIV 165; paðaukia;<br />
paðaukia LKÞ XIV 576; paðliauþia; paðliauþia LKÞ XIV 1061; pateikia;<br />
pateikia LKÞ XV 1064; paðvilpia; paðvilpia LKÞ XV 587; patelkia; patelkia<br />
LKÞ XV 1182; patempia; patempia LKÞ XVI 20; patæsia; patæsia LKÞ<br />
XVI 114; patiekia; patiekia LKÞ XVI 180; patiesia, patiesia LKÞ XVI<br />
207; patræðia; patræðia LKÞ XVI 794; paûþia; paûþia LKÞ XVII 710; paveikia;<br />
paveikia LKÞ XVIII 531, paveika LKT 1<strong>03</strong>; paverèia; paverèia LKÞ<br />
XVIII 841, LzÞ 284, ZtÞ 757; paverkia; paverkia LKÞ XVIII 772, ZtÞ<br />
754, paverkia LzÞ 283, DrskÞ 450; paverpia; paverpia LKÞ XVIII 795,<br />
LzÞ 284, ZtÞ 755; paverþia; paverþia LKÞ XVIII 921; pradengia; pradengia<br />
LKÞ II 406; praplaukia; praplaukia LKÞ X 102; prarausia; prarausia<br />
LKÞ XI 320; prarëkia; prarëkia LKÞ XI 422; prariekia; prariekia LKÞ XI<br />
558; praskalbia; praskalbia LKÞ XII 698; praskleidþia; praskleidþia LKÞ<br />
XII 979; prasunkia; prasunkia LKÞ XIV 166; praðliauþia; praðliauþia LKÞ<br />
XIV 1062; praðvilpia; praðvilpia LKÞ XV 588; pratæsia; pratæsia LKÞ XVI<br />
116; praûþia; praûþia LKÞ XVII 710; praverèia; praverèia LKÞ XVIII<br />
850; praverkia; praverkia LKÞ XVIII 773; praverpia; praverpia LKÞ XVIII<br />
795, LzÞ 284; pridengia; pridengia LKÞ II 406; prigræþia; prigræþia LKÞ<br />
III 572; prigûþia; prigûþia LKÞ III 773; prikarðti, prikarðia, prikarðë (prikarðo)<br />
LKÞ V 323, prikarðia DrskÞ 140; prikauðti, prikauðia, prikauðë;<br />
prikauðti, prikauðia, prikauðë LKÞ V 449; prikergia; prikergia LKÞ V 609;<br />
priklaupia; priklaupia LKÞ V 975, LzÞ 120; prikreikti, prikreikia, prikreikë;<br />
prikreikti, prikreikia, prikreikë LKÞ VI 496; prikurkia; prikurkia LKÞ
107<br />
VI 957; primerkia; primerkia LKÞ VIII 39; priplaukia; priplaukia LKÞ X<br />
1<strong>03</strong>; prirausia; prirausia LKÞ XI 320; prireikia; prireikia LKÞ XI 396;<br />
priruoðia; priruoðia LKÞ XI 979; prisiurbia; prisiurbia LKÞ XII 614; priskalbia;<br />
priskalbia LKÞ XII 698; priskleidþia; priskleidþia LKÞ XII 979;<br />
prismeigia; prismeigia LKÞ XIII 149; pristeigia; pristeigia LKÞ XIII 737;<br />
prisunkia; prisunkia LKÞ XIV 166; priðaukia; priðaukia LKÞ XIV 578;<br />
priðelpia; priðelpia LKÞ XIV 625; priðliauþia; priðliauþia LKÞ XIV 1062;<br />
priðmeiþti, priðmeiþia, priðmeiþë; priðmeiþti, priðmeiþia, priðmeiþë LKÞ XV<br />
71; priteisia; priteisia LKÞ XV 1095; pritelþti, pritelþia, pritelþë; pritelþti,<br />
pritelþia, pritelþë LKÞ XV 1187; pritempia; pritempia LKÞ XVI 23; pritæsia;<br />
pritæsia LKÞ XVI 117; pritiesia; pritiesia LKÞ XVI 209; pritrempia;<br />
pritrempia LKÞ XVI 751; pritrenkia; pritrenkia LKÞ XVI 767; priûþia;<br />
priûþia LKÞ XVII 711; priveikia; priveikia LKÞ XVIII 533; priverèia; priverèia<br />
LKÞ XVIII 851, ZtÞ 758; priverkia, priverkia LKÞ XVIII 773, LtÞ<br />
754; priverpia; priverpia LKÞ XVIII 796, LzÞ 284, ZtÞ 755; priverþia;<br />
priverþia LKÞ XVIII 922; suglemþti, suglemþia, suglemþë; suglemþti, suglemþia,<br />
suglemþë LKÞ III 415; sujaukia; sujaukia LKÞ IV 302; sukergia;<br />
sukergia LKÞ V 609; suklaupia; suklaupia LKÞ V 976, LzÞ 120; suknarkia;<br />
suknarkia LKÞ VI 204; suknerkia; suknerkia LKÞ VI 218; sukrankia;<br />
sukrankia LKÞ VI 424; sukriokia; sukriokia LKÞ VI 607; sukriûkia; sukriûkia<br />
LKÞ VI 649; sukurkia; sukurkia LKÞ VI 957; sukurpia; sukurpia<br />
LKÞ VI 968; sukvykia; sukvykia LKÞ VI 1093; sumerkia; sumerkia LKÞ<br />
VIII 39; supliurpia; supliurpia LKÞ X 277; suraukia; suraukia LKÞ XI<br />
301; surausia; surausia LKÞ XI 320; surëkia; surëkia LKÞ XI 422; suruoðia;<br />
suruoðia LKÞ XI 979; susmeigia; susmeigia LKÞ XIII 150; suðaukia;<br />
suðaukia LKÞ XIV 579, suðaukia LKT 481; suðelpia; suðelpia LKÞ XIV<br />
625; suðliauþia; suðliauþia LKÞ XIV 1062; suðliurpia; suðliurpia LKÞ XV<br />
8; suðvilpia; suðvilpia LKÞ XV 589; sutelkia; sutelkia LKÞ XV 1183; sutempia;<br />
sutempia LKÞ XVI 24; suterðia; suterðia LKÞ XVI 97; sutæsia;<br />
sutæsia LKÞ XVI 118, sutæsia LzÞ 266; sutiesia; sutiesia LKÞ XVI 210;<br />
sutrenkia; sutrenkia LKÞ XVI 768; sutrypia; sutrypia LKÞ XVI 9<strong>03</strong>; suûbia<br />
LKÞ XVII 356, suûba DûnÞ 413; suûþia; suûþia LKÞ XVII 711;<br />
suveikia; suveikia LKÞ XVIII 535; suverèia; suverèia LKÞ XVIII 855,<br />
LazÞÞ 284; suverpia; suverpia LKÞ XVIII 797, LzÞ 284; suverþia; suverþia<br />
LKÞ XVIII 923; suþviegia LzÞ 298; uþdengia; uþdengia LKÞ II 407;<br />
uþdvelkia, uþdvelkë; uþdvelkë LKÞ II 92; uþgoþti, uþgoþia, uþgoþë; uþgoþti,<br />
uþgoþia, uþgoþë LKÞ III 489; uþgræþia; uþgræþia LKÞ III 572; uþgriebia;
108<br />
uþgriebia LKÞ III 592; uþklaupia; uþklaupia LKÞ V 976; uþknarkia; uþknarkia<br />
LKÞ VI 204; uþkrankia; uþkrankia LKÞ VI 424; uþkreikti, uþkreikia,<br />
uþkreikë; uþkreikti, uþkreikia, uþkreikë LKÞ VI 496; uþkriokia;<br />
uþkriokia LKÞ VI 608; uþmerkia; uþmerkia LKÞ VIII 39; uþraukia; uþraukia<br />
LKÞ XI 3<strong>03</strong>; uþrausia; uþrausia LKÞ XI 321; uþrëkia; uþrëkia<br />
LKÞ XI 423; uþskalbia; uþskalbia LKÞ XII 698; uþskleidþia; uþskleidþia<br />
LKÞ XII 980; uþsmaukia; uþsmaukia LKÞ XIII 138; uþsmeigia; uþsmeigia<br />
LKÞ XIII 150; uþspengia; uþspengia LKÞ XIII 378; uþspiegia; uþspiegia<br />
LKÞ XIII 392; uþðaukia; uþðaukia LKÞ XIV 580; uþtempia; uþtempia<br />
LKÞ XVI 24, uþtempa LKT 487; uþterðia; uþterðia LKÞ XVI 98,<br />
uþterðia DrskÞ 4<strong>03</strong>; uþtæsia; uþtæsia LKÞ XVI 119; uþtiesia; uþtiesia LKÞ<br />
XVI 210; uþtrenkia; uþtrenkia LKÞ XVI 769; uþûþia; uþûþia LKÞ XVII<br />
712, uþûþia DrskÞ 432; uþveisia, uþveisia LKÞ XVIII 545; uþverèia; uþverèia<br />
LKÞ XVIII 858, ZtÞ 758; uþverkia; uþverkia LKÞ VIII 774, ZtÞ<br />
755, uþverkia DrskÞ 451; uþverpia; uþverpia LKÞ XVIII 797; uþverþia,<br />
uþverþia LKÞ XVIII 925; þr. dar (BalèRR I 390; Bunevièiûtë, 1994, 18–<br />
49; Bûtënas, 1931, 174; Girdenis, 1971, 27; Girdenis, 1983, 24; Grinaveckienë,<br />
1967, 158; Grinaveckienë, 1970, 65; Grinaveckis, 1976, 42;<br />
Grinaveckis, 1983, 75; Grinaveckis, 1986, 115; Grinaveckis, 1991, 108–<br />
109; Jonikas, 1939, 88; LKG II 21, 310; Kardelytë, 1975, 80–81; Kazlauskas,<br />
1968, 70; Laigonaitë, 1978, 82; Senkus, 1961; Skardþius, 1929,<br />
X–XI; Skardþius, 1938, 94; Stepanov, 1972, 167tt.; Stundþia, 1995, 147;<br />
Vidugiris, 1973, 205; Vidþiûnas, 1997, 192, 217; Vitkauskas, 1988, 73,<br />
78, 114; Zinkevièius, 1966, 335).<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø bûtojo kartinio laiko<br />
formos turi kirtá, nuðokusá á sangràþos rodiklá.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisibaigti, prisibaigia, prisibaigë; prisibraukti, prisibraukia,<br />
prisibraukë; prisièiulpti, prisièiulpia, prisièiulpë; prisièiuoþti, prisièiuoþia,<br />
prisièiuoþë; prisidengti, prisidengia, prisidengë; prisidþiaugti, prisidþiaugia,<br />
prisidþiaugë; prisiglausti, prisiglaudþia, prisiglaudë; prisiglemþti, prisiglemþia,<br />
prisiglemþë; prisigûþti, prisigûþia, prisigûþë; prisijuokti, prisijuokia, prisijuokë;<br />
prisikarðti, prisikarðia, prisikarðë; prisikaupti, prisikaupia, prisikaupë;<br />
prisikauðti, prisikauðia, prisikauðë; prisilenkti, prisilenkia, prisilenkë;<br />
prisimaukti, prisimaukia, prisimaukë; prisimelsti, prisimeldþia, prisimeldë;<br />
prisimerkti, prisimerkia, prisimerkë; prisiplempti, prisiplempia, prisiplempë;<br />
prisiplûkti, prisiplûkia, prisiplûkë; prisireikti, prisireikia, prisireikë; prisirengti,<br />
prisirengia, prisirengë; prisiruoðti, prisiruoðia, prisiruoðë...
109<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsibaigti, uþsibaigia, uþsibaigë; uþsibraukti, uþsibraukia,<br />
uþsibraukë; uþsidauþti, uþsidauþia, uþsidauþë; uþsidengti, uþsidengia, uþsidengë;<br />
uþsidriekti, uþsidriekia, uþsidriekë; uþsigaubti, uþsigaubia, uþsigaubë;<br />
uþsigeisti, uþsigeidþia, uþsigeidë (neprieðdëlinë sangràþinë ir prieðdëlinë<br />
nesangràþinë lytis bk. nevartojama); uþsiglausti, uþsiglaudþia, uþsiglaudë;<br />
uþsigriebti, uþsigriebia, uþsigriebë; uþsijuokti, uþsijuokia, uþsijuokë;<br />
uþsiklaupti, uþsiklaupia, uþsiklaupë; uþsiklykti, uþsiklykia, uþsiklykë; uþsiknerpti,<br />
uþsiknerpia, uþsiknerpë; uþsikvempti, uþsikvempia, uþsikvempë;<br />
uþsilenkti, uþsilenkia, uþsilenkë; uþsimaukti, uþsimaukia, uþsimaukë; uþsipliaupti,<br />
uþsipliaupia, uþsipliaupë; uþsiplûkti, uþsiplûkia, uþsiplûkë; uþsiraukti,<br />
uþsiraukia, uþsiraukë; uþsirausti, uþsirausia, uþsirausë; uþsirëkti,<br />
uþsirëkia, uþsirëkë...<br />
suŸ: – ;; susikaupti, susikaupia, susikaupë; susitelkti, susitelkia, susitelkë;;<br />
susibaigti, susibaigia, susibaigë; susibraukti, susibraukia, susibraukë;<br />
susidauþti, susidauþia, susidauþë; susidrausti, susidraudþia, susidraudë;<br />
susigaubti, susigaubia, susigaubë; susiglausti, susiglaudþia, susiglaudë;<br />
susiglemþti, susiglemþia, susiglemþë; susigriebti, susigriebia, susigriebë;<br />
susigûþti, susigûþia, susigûþë; susijaukti, susijaukia, susijaukë; susijuokti,<br />
susijuokia, susijuokë; susikarðti, susikarðia, susikarðë; susikurpti, susikurpia,<br />
susikurpë; susilenkti, susilenkia, susilenkë; susiliuobti, susiliuobia, susiliuobë;<br />
susimaukti, susimaukia, susimaukë; susimerkti, susimerkia, susimerkë;<br />
susimieðti, susimieðia, susimieðë; susiraukti, susiraukia, susiraukë…<br />
iðŸ: – ;; iðsiverþti, iðsiverþia, iðsiverþë;; iðsibaigti, iðsibaigia, iðsibaigë;<br />
iðsibraukti, iðsibraukia, iðsibraukë; iðsidauþti, iðsidauþia, iðsidauþë; iðsidrembti,<br />
iðsidrembia, iðsidrembë; iðsidriekti, iðsidriekia, iðsidriekë; iðsiduobti,<br />
iðsiduobia, iðsiduobë; iðsigaubti, iðsigaubia, iðsigaubë; iðsigræþti, iðsigræþia,<br />
iðsigræþë; iðsilenkti, iðsilenkia, iðsilenkë; iðsilieþti, iðsilieþia, iðsilieþë;<br />
iðsipliurpti, iðsipliurpia, iðsipliurpë; iðsiplûkti, iðsiplûkia, iðsiplûkë; iðsipuoðti,<br />
iðsipuoðia, iðsipuoðë; iðsiprausti, iðsiprausia, iðsiprausë; iðsirausti, iðsirausia,<br />
iðsirausë; iðsirëkti, iðsirëkia, iðsirëkë; iðsirengti, iðsirengia, iðsirengë;<br />
iðsiruoðti, iðsiruoðia, iðsiruoðë; iðsiskalbti, iðsiskalbia, iðsiskalbë...<br />
nuŸ: – ;; nusiteikti, nusiteikia, nusiteikë;; nusibaigti, nusibaigia, nusibaigë;<br />
nusibraukti, nusibraukia, nusibraukë; nusidauþti, nusidauþia, nusidauþë;<br />
nusidengti, nusidengia, nusidengë; nusidriekti, nusidriekia, nusidriekë;<br />
nusidþiaugti, nusidþiaugia, nusidþiaugë; nusigaubti, nusigaubia,<br />
nusigaubë; nusigræþti, nusigræþia, nusigræþë; nusijuokti, nusijuokia, nusijuokë;<br />
nusikleipti, nusikleipia, nusikleipë; nusilenkti, nusilenkia, nusilenkë;
110<br />
nusimaukti, nusimaukia, nusimaukë; nusipieðti, nusipieðia, nusipieðë; nusiplûkti,<br />
nusiplûkia, nusiplûkë; nusiprausti, nusiprausia, nusiprausë; nusirengti,<br />
nusirengia, nusirengë; nusiskobti, nusiskobia, nusiskobë; nusismaukti,<br />
nusismaukia, nusismaukë; nusismeigti, nusismeigia, nusismeigë...<br />
paŸ: – ;; pasibaigti, pasibaigia, pasibaigë; pasidþiaugti, pasidþiaugia, pasidþiaugë;<br />
pasielgti, pasielgia, pasielgë; pasirengti, pasirengia, pasirengë; pasiruoðti,<br />
pasiruoðia, pasiruoðë; pasitelkti, pasitelkia, pasitelkë;; pasibraukti,<br />
pasibraukia, pasibraukë; pasidauþti, pasidauþia, pasidauþë; pasigriebti,<br />
pasigriebia, pasigriebë; pasigvieðti, pasigvieðia, pasigvieðë; pasijuokti, pasijuokia,<br />
pasijuokë; pasikniausti, pasikniausia, pasikniausë; pasikreipti, pasikreipia,<br />
pasikreipë; pasilenkti, pasilenkia, pasilenkë; pasiliuobti, pasiliuobia,<br />
pasiliuobë; pasimelsti, pasimeldþia, pasimeldë; pasiplûkti, pasiplûkia,<br />
pasiplûkë; pasipuoðti, pasipuoðia, pasipuoðë; pasirausti, pasirausia, pasirausë;<br />
pasiskalbti, pasiskalbia, pasiskalbë; pasiskersti, pasiskerdþia, pasiskerdë;<br />
pasiskleisti, pasiskleidþia, pasiskleidë...<br />
áŸ: – ;; – ;; ásibausti, ásibaudþia, ásibaudë; ásigaubti, ásigaubia, ásigaubë;<br />
ásigeisti, ásigeidþia, ásigeidë (neprieðdëlinë sangràþinë ir prieðdëlinë nesangràþinë<br />
lytis bk. nevartojama); ásigriebti, ásigriebia, ásigriebë; ásigûþti,<br />
ásigûþia, ásigûþë; ásijuokti, ásijuokia, ásijuokë; ásikneibti, ásikneibia, ásikneibë;<br />
ásikniausti, ásikniausia, ásikniausë; ásikvempti, ásikvempia, ásikvempë; ásimerkti,<br />
ásimerkia, ásimerkë; ásirausti, ásirausia, ásirausë; ásireikti, ásireikia, ásireikë<br />
(neprieðdëlinë sangràþinë ir prieðdëlinë nesangràþinë lytis bk. nevartojama);<br />
ásirengti, ásirengia, ásirengë; ásisiurbti, ásisiurbia, ásisiurbë; ásiskverbti,<br />
ásiskverbia, ásiskverbë; ásismeigti, ásismeigia, ásismeigë; ásismelkti, ásismelkia,<br />
ásismelkë; ásisunkti, ásisunkia, ásisunkë; ásiteigti, ásiteigia, ásiteigë...<br />
atŸ: – ;; atsigræþti, atsigræþia, atsigræþë; atsiliepti, atsiliepia, atsiliepë; atsiskleisti,<br />
atsiskleidþia, atsiskleidë; atsiþvelgti, atsiþvelgia, atsiþvelgë (neprieðdëlinë<br />
sangràþinë ir prieðdëlinë nesangràþinë lytis bk. nevartojama);;<br />
atsidengti, atsidengia, atsidengë; atsidþiaugti, atsidþiaugia, atsidþiaugë; atsigriebti,<br />
atsigriebia, atsigriebë; atsiklaupti, atsiklaupia, atsiklaupë; atsikreipti,<br />
atsikreipia, atsikreipë; atsilaupti, atsilaupia, atsilaupë; atsilenkti, atsilenkia,<br />
atsilenkë; atsiloðti, atsiloðia, atsiloðë „atsilenkti aukðtyn“; atsiloðti, atsiloðia,<br />
atsiloðë „loðiant atgauti, kas buvo praloðta“; atsimaukti, atsimaukia,<br />
atsimaukë; atsiprausti, atsiprausia, atsiprausë; atsiriekti, atsiriekia, atsiriekë;<br />
atsismaukti, atsismaukia, atsismaukë...<br />
apŸ: – ;; apsirengti, apsirengia, apsirengë;; apsidengti, apsidengia, apsidengë;<br />
apsiblausti, apsiblausia, apsiblausë; apsidrausti, apsidraudþia,
111<br />
apsidraudë; apsidþiaugti, apsidþiaugia, apsidþiaugë; apsigaubti, apsigaubia,<br />
apsigaubë; apsigerbti, apsigerbia, apsigerbë; apsigræþti, apsigræþia, apsigræþë;<br />
apsijuokti, apsijuokia, apsijuokë; apsikaupti, apsikaupia, apsikaupë; apsikuopti,<br />
apsikuopia, apsikuopë; apsilenkti, apsilenkia, apsilenkë; apsiliuobti,<br />
apsiliuobia, apsiliuobë; apsiprausti, apsiprausia, apsiprausë; apsiruoðti,<br />
apsiruoðia, apsiruoðë; apsiskalbti, apsiskalbia, apsiskalbë...<br />
praŸ: – ;; – ;; prasiduobti, prasiduobia, prasiduobë; prasijuokti, prasijuokia,<br />
prasijuokë; prasilenkti, prasilenkia, prasilenkë; prasiloðti, prasiloðia,<br />
prasiloðë; prasirausti, prasirausia, prasirausë; prasiskalbti, prasiskalbia, prasiskalbë;<br />
prasiskleisti, prasiskleidþia, prasiskleidë; prasiskverbti, prasiskverbia,<br />
prasiskverbë; prasisunkti, prasisunkia, prasisunkë; prasiðiepti, prasiðiepia,<br />
prasiðiepë; prasitæsti, prasitæsia, prasitæsë; prasiverpti, prasiverpia, prasiverpë;<br />
prasiverþti, prasiverþia, prasiverþë...<br />
parŸ: – ;; – ;; parsibaigti, parsibaigia, parsibaigë; parsitrenkti, parsitrenkia,<br />
parsitrenkë.<br />
neŸ (èia dedamas tik daþnas veiksmaþodis, kurio antraðtinës lyties nëra<br />
DÞ3): – ;; nesibaigti, nesibaigia, nesibaigë.<br />
Sangràþiniø veiksmaþodþiø prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; persikreipti,<br />
persikreipia, persikreipë; persilenkti, persilenkia, persilenkë; persirengti,<br />
persirengia, persirengë; persismeigti, persismeigia, persismeigë; persitempti,<br />
persitempia, persitempë; persiveikti, persiveikia, persiveikë.<br />
Plg. bk. normos dvejopumus: susiþaisti, susiþaidþia, susiþaidë ir susiþaisti,<br />
susiþaidþia, susiþaidë DÞ2 784, susiþaisti, susiþaidþia, susiþaidë DÞ3<br />
778; uþsiþaisti, uþsiþaidþia, uþsiþaidë ir uþsiþaisti, uþsiþaidþia, uþsiþaidë DÞ2<br />
901, uþsiþaisti, uþsiþaidþia, uþsiþaidë DÞ3 895.<br />
Plg. dar nekodifikuotos kalbos prieðdëliniø sangràþiniø veiksmaþodþiø<br />
gretimybes: apsiblausti; apsiblausti LKÞ I 891; atsiliepia DrskÞ 191;<br />
atsiklaupia; atsiklaupia LKÞ V 975; atsiviepa LKT 441; ásirengti, ásirengia,<br />
ásirengë; ásirengti, ásirengia, ásirengë LKÞ XI 450; iðsiduobia LKÞ II 865;<br />
iðsiruoðë; iðsiruoðë LKÞ XI 977; iðsidauþë; iðsidauþë LKÞ II 334; nusiprausiu<br />
DrskÞ 281; nusidauþë; nusidauþë LKÞ II 334; susigriebia LKT 481; þr.<br />
dar (Kazlauskas, 1968, 327; Vidþiûnas, 1997, 192).<br />
Neprieðdëlines lytis studentai linksta kirèiuoti ðitaip: èiulpiau (41:1);<br />
driekiu (21:3); glemþti (prg. 35:8), glemþiau (37:7); græþiu (37:1), græþiau<br />
(33:4); griebiu (37:13), griebiau (40:10); kenkiau (60:1); liepiu (48:0),<br />
liepiau (50:0); loðiu (31:18), loðiau (40:11); neigti (prg. 40:0), neigiau<br />
(42; 1 studentas tvirtagaliðkai kirèiavo ðakná); pieðiu (47:2), pieðiau
112<br />
(49:1); plûkiu (30:2), plûkiau (31:1); puoðiu (53:5), puoðiau (54:2); rëkiu<br />
(40:9), rëkiau (102:5); rengti (prg. 42:17), rengiau (44; 12 studentø kirèiuoja<br />
ðakná tvirtapradiðkai, 2 – tvirtagaliðkai); riekiu (26:5), riekiau (31:1);<br />
ruoðiu (71:7), ruoðiau (57:4); spengti (prg. 27:24); stelbti (prg. 47:2); terpti<br />
(prg. 34:10); skleisti (prg. 31:0); smogiu (17:31), smogiau (15:35); spiegiu<br />
(86:37); ðaukiau (60:0); tæsiu (43:8), tæsiau (48:1); tiekiu (35:3), tiekiau<br />
(32:6); tiesiu (163:12), tiesiau (171:11); træðiu (21:0), træðiau (21:0); trypiu<br />
(47:4), trypiau (46:4); triûsiu (40:11), triûsiau (38:12); þaisti (prg. 61:1),<br />
þaidþiau (60:0); þr. dar (Grumadienë, 1988, 144).<br />
Plg. dar prieðdëliniø (sangràþiniø ir nesangràþiniø) veiksmaþodþiø kirèiavimo<br />
polinkius (nesilaikant bk. normø kirtis daþnai nukeliamas á esamojo<br />
laiko formø prieðdëlá ar sangràþos rodiklá): aplenkia (krt. 15:8);<br />
apsiblausti (prg. 54:2), apsiblausë (38; 5 studentai ðakná kirèiavo tvirtagaliðkai,<br />
2 – tvirtapradiðkai); iðèiulpë (krt. 28:0); iðloðia (krt. 10:36), iðloðë<br />
(45:0); iðtæsia (krt. 11:44), iðtæsë (krt. 36:3); iðtiesia (krt. 21:39), iðtiesë<br />
(krt. 55:2); áterpë (krt. 33; 12 studentø kirèiavo ðakná: 9 – tvirtapradiðkai,<br />
3 – tvirtagaliðkai); áveikia (krt. 11:21); nerëkia (krt. 11:49), nerëkë (krt.<br />
59:2); nuèiuoþia (krt. 12:17); nukreipia (krt. 16:31); nupieðia (krt. 13:16);<br />
nuplaukia (krt. 20:26); nuprausia (krt. 26:34), nuprausë (krt. 59:0); nutuokiu<br />
(37; 44 stud. pabrëþë prieðdëlá, 29 – ðakná), nutuokiau (101; 9 stud.<br />
kirèiavo ðakná); paglemþia (16; 37 studentai pabrëþë prieðdëlá; 7 – tvirtapradæ<br />
ðakná), paglemþë (51; 3 studentai nurodë esant kirèiuotà tvirtagalæ,<br />
6 – tvirtapradæ ðakná); pagriebia (krt. 10:18), pagriebë (krt. 27:2);<br />
pajëgë (39:7); pakenkia (krt. 14:47), pakenkë (krt. 58:6); paliepia (krt. 21:8);<br />
papuoðia (krt. 16:42), papuoðë (krt. 56:4); parengia (10; 40 studentø nurodë<br />
esant kirèiuotà prieðdëlá, 5 – tvirtapradæ ðakná), parengë (47; 5 studentai<br />
ðakná kirèiavo tvirtapradiðkai, 3 – tvirtagaliðkai); paruoðia (krt.<br />
16:46), paruoðë (krt. 57:4); pasirengia (14; 6 studentai pabrëþë ŸsiŸ, 2 studentai<br />
ðakná kirèiavo tvirtapradiðkai), pasirengë (17; 1 studentas ðakná kirèiavo<br />
tvirtapradiðkai, 5 – tvirtagaliðkai); paðaukia (krt. 16:45), paðaukë<br />
(krt. 60:1); pateikia (krt. 19:10); paverkia (krt. 9:47), paverkë (krt. 60:0);<br />
paþeidþia (krt. 28:19), paþeidë (krt. 46:0); surengia (24; 46 stud. pabrëþë<br />
prieðdëlá, 5 – kirèiavo ðakná tvirtapradiðkai), surengë (62; 11 stud. kirèiavo<br />
ðakná; 7 ið jø – tvirtagaliðkai, 4 – tvirtapradiðkai); sutrypia (krt. 14:32),<br />
sutrypë (krt. 43:3); suþviegiu (26; 60 stud. kirèiavo prieðdëlá, 23 – ðakná),<br />
suþviegiau (102; 8 stud. pabrëþë ðakná); uþdengia (krt. 11:18); uþgoþia (krt.<br />
44:15), uþgoþë (25:34); þr. dar (Grumadienë, 1988, 145; Klimavièius, 1979,
113<br />
32; Skardþius, 1936a, 101; Skardþius, 1937, 10; Valiuvienë, 1979, 12;<br />
Vitkauskas, 1968).<br />
2. Antrà vietà pagal gausumà uþima t v i r t a g a l ë s ðaknies veiksmaþodþiai,<br />
kuriø esamojo laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko –<br />
Ÿo, esamajame laike tarp ðaknies skiemens pagrindo ir kamiengalio yra<br />
ŸTstŸ/ŸStŸ (pastaruoju atveju formanto ŸstŸ pirmasis priebalsis sudaro morfologinæ<br />
sanklodà su galiniu ðaknies priebalsiu), bûtajame kartiniame laike<br />
– ŸS/TŸ, bendratyje tarp ðaknies skiemens pagrindo ir Ÿti – ŸS/TŸ (ðios<br />
formos priebalsis ŸSŸ atitinka bûtojo kartinio laiko ðaknies galinius S tipo<br />
garsus ir t, d), visø trijø formø ðaknø skiemens pagrindu eina nesikaitaliojantys<br />
miðrieji dvigarsiai, dvibalsiai, ilgieji balsiai.<br />
Iðvardyti poþymiai bûdingi ir analogiðkiems tvirtapradës ðaknies veiksmaþodþiams<br />
(þr. p. 61). Todël prireikia smulkiau nurodyti skiriamàsias<br />
ypatybes.<br />
Tvirtagaliðkai kirèiuojami tie Ÿ(s)ta veiksmaþodþiai, kuriø tam<br />
tikri bûtojo kartinio laiko ðaknies skiemens pagrindo garsai vartojami prieð<br />
tam tikrus priebalsius (galima remtis ir kitø pagrindiniø formø garsynu):<br />
1) miðrieji dvigarsiai, dvibalsiai, ilgieji balsiai ë, y – prieð p: – ;; tirpti,<br />
tirpsta, tirpo;; alpti, alpsta, alpo; keipti, keipsta, keipo; klimpti, klimpsta,<br />
klimpo; krypti, krypsta, krypo; kumpti, kumpsta, kumpo; leipti, leipsta, leipo;<br />
lëpti, lëpsta, lëpo; pampti, pampsta, pampo; piepti, piepsta, piepo; silpti,<br />
silpsta, silpo; sirpti, sirpsta, sirpo; ðiurpti, ðiurpsta, ðiurpo; tarpti, tarpsta,<br />
tarpo; vëpti, vëpsta, vëpo; vypti, vypsta, vypo...<br />
2) miðrieji dvigarsiai ar, en, ur, dvibalsiai ai, ei, ui – prieð g, k: – ;; – ;;<br />
burkti, burksta, burko; dargti, dargsta, dargo; klaikti, klaiksta, klaiko; kluikti,<br />
kluiksta, kluiko; margti, margsta, margo; menkti, menksta, menko; paikti,<br />
paiksta, paiko; puikti, puiksta, puiko; smurgti, smurgsta, smurgo; svaigti,<br />
svaigsta, svaigo; sveikti, sveiksta, sveiko; tvaikti, tvaiksta, tvaiko; vargti, vargsta,<br />
vargo...<br />
3) miðrieji dvigarsiai, dvibalsiai, ilgieji balsiai – prieð b: – ;; – ;; geibti,<br />
geibsta, geibo; gumbti, gumbsta, gumbo; gurbti, gurbsta, gurbo; kembti,<br />
kembsta, kembo; lobti, lobsta, lobo; raibti, raibsta, raibo; stybti, stybsta, stybo;<br />
stilbti, stilbsta, stilbo; stulbti, stulbsta, stulbo; virbti, virbsta, virbo; þvarbti,<br />
þvarbsta, þvarbo...<br />
4) miðrusis dvigarsis ir – prieð ð, t, z, þ: – ;; virsti, virsta, virto;; dirþti,<br />
dirþta, dirþo; irzti, irzta, irzo; kirðti, kirðta, kirðo; mirðti, mirðta, mirðo; nirðti,<br />
nirðta, nirðo; ðirðti, ðirðta, ðirðo;
114<br />
5) miðrusis dvigarsis an, ilgasis balsis y – prieð k: vykti, vyksta, vyko;;<br />
nykti, nyksta, nyko; pykti, pyksta, pyko;; blankti, blanksta, blanko; dykti,<br />
dyksta, dyko; drykti, dryksta, dryko; tykti, tyksta, tyko;<br />
6) miðrusis dvigarsis ar, dvibalsiai ai, au – prieð t: – ;; kaisti, kaista,<br />
kaito; kvaisti, kvaista, kvaito; karsti, karsta, karto; kiausti, kiausta, kiauto;<br />
tausti, tausta, tauto;<br />
7) dvibalsis au – prieð d, s: – ;; – ;; rausti, rausta, raudo; sausti, sausta,<br />
sauso; skausti, skausta, skaudo;<br />
8) ilgasis balsis ë – prieð ð, t: – ;; – ;; kvëðti, kvëðta, kvëðo; lësti, lësta, lëto.<br />
Þr. dar (Bût 163; Laigonaitë, 1978, 71; LKG II 299; Stundþia, 1995,<br />
123; Vaitkevièiûtë, 1997, 122–123; Vidþiûnas, 1997, 191).<br />
Skyrium minëtini t v i rtagaliai -(s)ta veiksmaþodþiai, kuriø ðaknies<br />
pagrindo miðrieji dvigarsiai (iðskyrus ar, ir), dvibalsis uo, ilgieji balsiai á, o<br />
bendratyje eina prieð ŸSŸ tipo priebalsá, o bûtojo kartinio laiko formoje –<br />
prieð bet kurá ŸS/TŸ tipo garsà: gráþti, gráþta, gráþo;; – ;; drásti, drásta, dráso;<br />
dulsti, dulsta, dulso; gelsti, gelsta, gelto; ilsti, ilsta, ilso; juosti, juosta, juodo;<br />
kioþti, kioþta, kioþo; krioðti, krioðta, krioðo; kursti, kursta, kurto; luoðti, luoðta,<br />
luoðo; malðti, malðta, malðo; palðti, palðta, palðo; pursti, pursta, purto; salsti,<br />
salsta, saldo; skursti, skursta, skurdo; tamsti, tamsta, tamso ...<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 38; Mikulënienë, 1989, 23; Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 122).<br />
Keliø veiksmaþodþiø, neapibûdinamø pagal kamieno garsus, t v i r t ag<br />
a l æ ðakná liudija giminiðki Ÿia kamieno pirminiai ir Ÿ(s)tyti priesagos<br />
miðrieji veiksmaþodþiai: – ;; linkti, linksta, linko – lenkti, lenkia, lenkë;<br />
lankstyti, lanksto, lankstë;; mirkti, mirksta, mirko – merkti, merkia, merkë;<br />
mirkyti, mirko, mirkë; rûkti, rûksta, rûko – rûkyti, rûko, rûkë; smilkti,<br />
smilksta, smilko „silpnai degant rûkti“ – smilkyti, smilko, smilkë; tvinkti,<br />
tvinksta, tvinko – tvenkti(s), tvenkia(si), tvenkë(si); þirgti, þirgsta, þirgo<br />
– þergti, þergia, þergë; þargstyti, þargsto, þargstë.<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 38; LV 147; SkBK 31; Stundþia, 1995,<br />
123).<br />
Veiksmaþodá smilkti, smilksta, smilko, vartojamà reikðme „skaudëti,<br />
mausti“, labiau atitinka pirmasis gretimybiø variantas – smelkti, smelkia,<br />
smelkë; smelkti, smelkia, smelkë „aðtriai skaudëti; diegti“ DÞ3 716 (apie<br />
þodþio smilkti dvejopà priegaidæ þr. toliau, p. 117). Vidutinio daþnumo<br />
veiksmaþodis dingti, dingsta, dingo gal jau sunkokai besusiejamas su þodþiais<br />
dengti, dengia, dengë; dangstyti, dangsto, dangstë.
115<br />
Pravartu panaðiai lyginti ir tuos pirminius veiksmaþodþius, kuriø priegaidë<br />
siejama su kamieno garsais, plg.: drykti, dryksta, dryko – driekti(s),<br />
driekia(si), driekë(si); draikyti(s), draiko(si), draikë(si); gráþti, gráþta, gráþo<br />
– græþti, græþia, græþë; gràþyti, gràþo, gràþë; kaisti, kaista, kaito – kaisti,<br />
kaièia, kaitë; klypti, klypsta, klypo – kleipti, kleipia, kleipë; klaipyti, klaipo,<br />
klaipë; krypti, krypsta, krypo – kreipti, kreipia, kreipë; kraipyti, kraipo, kraipë;<br />
stilbti, stilbsta, stilbo – stelbti, stelbia, stelbë; stypti, stypsta, stypo – stieptis,<br />
stiepiasi, stiepësi; staipytis, staiposi, staipësi; tirpti, tirpsta, tirpo – tirpyti,<br />
tirpo, tirpë; tásti, tásta, táso – tæsti, tæsia, tæsë; tàsyti, tàso, tàsë; virsti, virsta,<br />
virto – versti, verèia, vertë; vartyti, varto, vartë; vypti, vypsta, vypo – viepti(s),<br />
viepia(si), viepë(si); vaipytis, vaiposi, vaipësi.<br />
Tiesa, vienu kitu atveju bk. Ÿsta veiksmaþodþio tvirtagalæ ðaknies priegaidæ<br />
atitinka giminiðkø þodþiø tvirtapradë priegaidë, plg.: – ;; – ;; dargti,<br />
dargsta, dargo – dergti, dergia, dergë; niûkti, niûksta, niûko – niaukti(s), niaukia(si),<br />
niaukë(si); niaukstyti(s), niauksto(si), niaukstë(si). Tarmëse esama<br />
ir dësningø tvirtagalës ðaknies atitikmenø: dergti, dergia, dergë LKÞ II<br />
415; niaukti(s), niaukia(si), niaukë(si) LKÞ VIII 764, niaukstytis, niaukstosi,<br />
niaukstësi LKÞ VIII 763.<br />
Nedaþni veiksmaþodþiai blogti, blogsta, blogo; kvaiðti, kvaiðta, kvaiðo;<br />
sunkti, sunksta, sunko turi tà paèià tvirtagalæ ðaknies priegaidæ kaip ir<br />
bûdavardþiai blogas, Ÿa, kvaiðas, Ÿa, sunkus, Ÿi, sunkø, Ÿià.<br />
Toks pat santykis pastebimas tarp tvirtagalës ðaknies bûdvardþiø ir<br />
veiksmaþodþiø, aptartø pagal kamieno garsus, plg.: blankus, Ÿi, blankø,<br />
Ÿià – blankti, blanksta, blanko; dykas, Ÿa – dykti, dyksta, dyko; dràsus,<br />
Ÿi, dràsø, Ÿià – drásti, drásta, dráso; geltas, Ÿa – gelsti, gelsta, gelto; kumpas,<br />
Ÿa – kumpti, kumpsta, kumpo; kurèias, Ÿia – kursti, kursta, kurto; lëtas,<br />
Ÿa – lësti, lësta, lëto; menkas, Ÿa – menkti, menksta, menko; puikus, Ÿi,<br />
puikø, Ÿià – puikti, puiksta, puiko; raudas, Ÿa – rausti, rausta, raudo; sausas,<br />
Ÿa – sausti, sausta, sauso; skurdus, Ÿi, skurdø, Ÿdþià – skursti, skursta,<br />
skurdo; sveikas, Ÿa – sveikti, sveiksta, sveiko; tykus, Ÿi, tykø, Ÿià – tykti,<br />
tyksta, tyko; þvarbus, Ÿi, þvarbø, Ÿià – þvarbti, þvarbsta, þvarbo. Reèiau pirminiai<br />
veiksmaþodþiai siejami su daiktavardþiais, plg.: gumbas – gumbti,<br />
gumbsta, gumbo; tauta, tautà – tausti, tausta, tauto; turtas – tursti, tursta,<br />
turto; vargas – vargti, vargsta, vargo.<br />
Tvirtapradës ðaknies bûdvardþiai ir Ÿsta veiksmaþodþiai santykiauja<br />
kitaip: vienais atvejais iðlaikoma ta pati priegaidë (þr. p. 63), kitais –<br />
tvirtapradþiai bûdvardþiai siejami su tvirtagaliais veiksmaþodþiais, plg.:
116<br />
juodas, Ÿa – juosti, juosta, juodo; kartus, Ÿi, kartø, Ÿèià – karsti, karsta, karto;<br />
luoðas, Ÿa – luoðti, luoðta, luoðo; margas, Ÿa – margti, margsta, margo;<br />
palðas, Ÿa – palðti, palðta, palðo; pilkas, Ÿa – pilkti, pilksta, pilko; saldus, Ÿi,<br />
saldø, Ÿdþià – salsti, salsta, saldo; þr. dar (Derksen, 1996, 166, 167; Jonaitytë,<br />
1959, 128; Mikalauskaitë, 1957, 87).<br />
Kai kuriø veiksmaþodþiø tvirtagalæ priegaidæ keblu apibrëþti kokiais<br />
nors aiðkesniais fonetiniais, morfologiniais ar darybiniais poþymiais: – ;;<br />
gaiðti, gaiðta, gaiðo;; auðti, auðta, auðo; drungti, drungsta, drungo; dûkti,<br />
dûksta, dûko; kauðti, kauðta, kauðo; liûsti, liûsta, liûdo; pilkti, pilksta, pilko;<br />
skirsti, skirsta, skirdo; springti, springsta, springo (plg. sprangus, Ÿi, sprangø,<br />
Ÿià); stokti, stoksta, stoko; ðirsti, ðirsta, ðirdo.<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 38; Bût 163; Stundþia, 1995, 123; Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 122–123).<br />
Dviejø nedaþnø pirminiø veiksmaþodþiø ðaknies priegaidë bk. nëra<br />
galutinai nusistovëjusi: kvarðti, kvarðta, kvarðo RÞ 255, SkRÞ 704, LTÞ<br />
162, kvarðti, kvarðta, kvarðo ir kvarðti, kvarðta, kvarðo DÞ1 398, DÞ2 350,<br />
kvarðti, kvarðta, kvarðo ir kvarðti, kvarðta, kvarðo DÞ3 347 (plg. kvarðti,<br />
kvarðta, kvarðo; kvarðti, kvarðta, kvarðo LKÞ VI 1056; þr. dar KF 50); sopti,<br />
sopsta, sopo RÞ 334, DÞ1 751, sopti, sopsta, sopo LTÞ 280, sopti, sopsta,<br />
sopo ir sopti, sopsta, sopo DÞ2 727, SkRÞ 1355, DÞ3 720, MKÞ 297 (plg.<br />
sopti, sopsta (Ÿsti), sopo; sopti, sopsta, sopo LKÞ XIII 296); þr. dar (Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 123).<br />
Kai kuriø veiksmaþodþiø tvirtagalë ðaknies priegaidë laikoma kodifikuota<br />
norma tik kai kuriuose (daþniausiai vëlesniuose) leidiniuose: blogti,<br />
blogsta, blogo LTÞ 51, blogti, blogsta, blogo Kam II 23, RÞ 174, DÞ1 85,<br />
DÞ2 85, SkRÞ 179, DÞ3 86, MKÞ 146 (plg. blogti, blogsta, blogo; blogti<br />
LKÞ I 942, blogti, blogsta, blogo DûnÞ 472, blogti, blogsta, blogo LzÞ 37);<br />
kirðti, kirðta, kirðo ir kirðti, kirðta, kirðo Kam II 58, kirðti, kirða, kirðo RV<br />
115, kirðti, kirðta, kirðo RÞ 239, LV 324, DÞ1 344, DÞ2 308, SkRÞ 608,<br />
DÞ3 307, MKÞ 204 (plg. kirðtu; kirðtu BûgRR II 435, kirðti SkÞD 32,<br />
kirðti, kirðta, kirðo; kirðti LKÞ V 859); kvëðti, kvëðta, kvëðo RÞ 255, kvëðti,<br />
kvëðta, kvëðo DÞ1 399, DÞ2 350, DÞ3 347 (plg. kvëðti, kvëðta, kvëðo; kvëðti<br />
LKÞ VI 1081); lobti, lobsta, lobo ir lobti, lobsta, lobo LTÞ 172, lobti, lobsta,<br />
lobo Kam II 70, RV 128, RÞ 265, LV 361, DÞ1 432, DÞ2 375, SkRÞ<br />
764, DÞ3 373, MKÞ 226 (plg. lobstu, lobau, lobti BûgRR II 159, lobti<br />
SkÞD 459, lobti, lobsta, lobo; lobti LKÞ VII 638, lobti, lobsta, lobo DûnÞ<br />
506); palðti, palðta, palðo Kam II 84, RV 142, palðti, palðta, palðo RÞ 290,
117<br />
LV 416, DÞ1 537, DÞ2 495, SkRÞ 961, LTÞ 206, DÞ3 490, MKÞ 251 (plg.<br />
palðti, palðta, palðo; palðti LKÞ IX 274); pilkti, pilksta, pilko Kam II 90,<br />
RV 149, RÞ 299, LV 434, DÞ1 583, pilkti, pilksta, pilko DÞ2 563, SkRÞ<br />
1<strong>03</strong>7, DÞ3 555, MKÞ 260 (plg. pilkti, pilksta, pilko; pilkti LKÞ IX 991);<br />
silpti, silpsta, silpo ir silpti, silpsta, silpo Kam II 107, silpti, silpsta, silpo<br />
SkBK 76, RV 168, RÞ 326, LV 494, DÞ1 716, DÞ2 698, SkRÞ 1288, LTÞ<br />
267, DÞ3 692, MKÞ 289 (plg. silpti BûgRR II 305, 464, silpti BûgRR II<br />
436, silpti SkÞD 215, 481, silpti, silpsta, silpo; silpti LKÞ XII 558, silpti,<br />
silpsna (Ÿsta?), silpo DrskÞ 325, silpti, silpsta, silpo DûnÞ 322, GrinB 46,<br />
þr. dar KF 50); smilkti, smilksta, smilko ir smilkti, smilksta, smilko „pradëti<br />
skaudëti“ Kam II 112, smilkti, smilksta, smilko „gauti dieglá“ RÞ<br />
333, smilkti, smilksta, smilko (ávairios reikðmës, áskaitant „skaudëti, mausti“)<br />
DÞ2 723, SkRÞ 1345, DÞ3 716 (plg. smilkti; smilkti BûgRR II 434,<br />
áŸsmilkti „gauti dieglá; pailsti“ SkÞD 467, smilkti, smilksta, smilko; smilkti<br />
„skaudëti, mausti“ LKÞ XIII 182, smilkti, smilksta, smilko DrskÞ 338,<br />
DûnÞ 534); smurgti, smurgsta, smurgo Kam II 173, RÞ 333, LV 507, SkRÞ<br />
1348, smurgti, smurgsta, smurgo DÞ3 718 (plg. smurgti, smurgsta, smurgo;<br />
smurgti LKÞ XIII 229); ðiurpti, ðiurpsta, ðiurpo ir ðiurpti, ðiurpsta,<br />
ðiurpo Kam II 123, ðiurpti, ðiurpsta, ðiurpo RV 193, RÞ 346, LV 535,<br />
DÞ1 812, DÞ2 816, SkRÞ 1478, DÞ3 811, MKÞ 314 (plg. ðiurpti; ðiurpti<br />
BûgRR II 434, ðiurpti SkÞD 476, ðiurpti, ðiurpsta, ðiurpo; ðiurpti LKÞ<br />
XIV 962, ðiurpti, ðiurpsta, ðiurpo DûnÞ 541); vëpti, vëpsta, vëpo RÞ 369,<br />
vëpti, vëpsta, vëpo SkRÞ 1704, DÞ3 921 (plg. vëpti, vëpsta, vëpo; vëpti<br />
LKÞ XVIII 733); þr. dar (Grinaveckis, 1991, 101; Pupkis, Stundþia, 1987,<br />
54–55; Skardþius, 1968, 24, 76; Vaitkevièiûtë, 1997, 123; Vidþiûnas, 1997,<br />
191, 193, 217; Vitkauskas, 1988, 69).<br />
Nekodifikuotoje kalboje dvejybiø yra ir daugiau: juostu, juodau, juosti<br />
BûgRR II 438, juosti (ir juosti) SkÞD 487, juosti, juosta, juodo; juosti<br />
LKÞ IV 428, juosti, juosta, juodo LzÞ 100, DrskÞ 129; lëpti SkÞD 39tt.,<br />
lëpti, lëpsta, lëpo; lëpti LKÞ VII 372; margti SkÞD 487, margti, margsta,<br />
margo; margti LKÞ VII 855; skirsti, skirdo SkÞD 467tt., skirsti, skirsta,<br />
skirdo DûnÞ 533, skirsti, skirsta, skirdo; skirsti LKÞ XII 919; stokti SkÞD<br />
487, stokti, stoksta, stoko; stokti LKÞ XIII 843; stulbti, stulbsta, stulbo;<br />
stulbti LKÞ XIII 1022; ðirstu, ðirdau, ðirsti BûgRR II 563, ðirsti, ðirdo<br />
SkÞD 487, ðirsti, ðirsta (Ÿti), ðirdo; ðirsti LKÞ XIV 905, ðirsti, ðirsta, ðirdo<br />
LzÞ 257, DrskÞ 376, DûnÞ 541; tamsti, tamsta, tamso; tamsti LKÞ XV<br />
797; tarpti SkÞD 39tt., tarpti, tarpsta, tarpo; tarpti LKÞ XV 910; tvaikti,
118<br />
tvaiksta, tvaiko DûnÞ 411, tvaikti, tvaiksta, tvaiko; tvaikti LKÞ XVII 205;<br />
virbti, virbsta, virbo; virbti LKÞ XIX 516.<br />
Ðio bûrio veiksmaþodþiø sangràþi n ë s lytys vartojamos labai retai;<br />
jø ðaknies priegaidë tvirtagalë: – ;; – ;; pyktis, pykstasi, pykosi.<br />
Prieðdëliniai veiksmaþodþiai iðlaiko tà patá kirèiavimà.<br />
paŸ: – ;; palinkti, palinksta, palinko; pamirðti, pamirðta, pamirðo; pavargti,<br />
pavargsta, pavargo; pavykti, pavyksta, pavyko; pavirsti, pavirsta, pavirto;;<br />
pabaisti, pabaista, pabaiso (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama);<br />
pablankti, pablanksta, pablanko; pablogti, pablogsta, pablogo; paburkti,<br />
paburksta, paburko; padykti, padyksta, padyko; padirþti, padirþta, padirþo;<br />
padrungti, padrungsta, padrungo; padûkti, padûksta, padûko; pagaiðti,<br />
pagaiðta, pagaiðo; pagaiþti, pagaiþta, pagaiþo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama);<br />
pagarsti, pagarsta, pagardo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama);<br />
pagelsti, pagelsta, pagelto; pagroþti, pagroþta, pagroþo (neprieðdëlinë<br />
lytis bk. nevartojama); pailsti, pailsta, pailso; pajuosti, pajuosta, pajuodo;<br />
pakaisti, pakaista, pakaito; pakarsti, pakarsta, pakarto; paklaikti, paklaiksta,<br />
paklaiko; paklypti, paklypsta, paklypo...<br />
suŸ: – ;; sugráþti, sugráþta, sugráþo;; sublogti, sublogsta, sublogo; sudirþti,<br />
sudirþta, sudirþo; sudrungti, sudrungsta, sudrungo; sudûkti, sudûksta, sudûko;<br />
sudunsti, sudunsta, sudundo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama);<br />
sugaiðti, sugaiðta, sugaiðo; suirzti, suirzta, suirzo; sujuosti, sujuosta, sujuodo;<br />
sukaisti, sukaista, sukaito; sukarsti, sukarsta, sukarto; sukembti, sukembsta,<br />
sukembo; sukirðti, sukirðta, sukirðo; suklimpti, suklimpsta, suklimpo;<br />
suklypti, suklypsta, suklypo; sukrioðti, sukrioðta, sukrioðo; sukrypti, sukrypsta,<br />
sukrypo; sukumpti, sukumpsta, sukumpo; sukvaiðti, sukvaiðta, sukvaiðo;<br />
sulëpti, sulëpsta, sulëpo; sulinkti, sulinksta, sulinko; sumenkti, sumenksta,<br />
sumenko; sumirkti, sumirksta, sumirko; sunykti, sunyksta, sunyko...<br />
apŸ (apiŸ): – ;; – ;; apalpti, apalpsta, apalpo; apauðti, apauðta, apauðo;<br />
apdykti, apdyksta, apdyko; apdirþti, apdirþta, apdirþo; apdrykti, apdryksta,<br />
apdryko; apdrungti, apdrungsta, apdrungo; apdûkti, apdûksta, apdûko;<br />
apdulsti, apdulsta, apdulso; apdvokti, apdvoksta, apdvoko (neprieðdëlinë<br />
lytis bk. nevartojama); apgeibti, apgeibsta, apgeibo; apgelsti, apgelsta, apgelto;<br />
apgvaibti, apgvaibsta, apgvaibo; apiblankti, apiblanksta, apiblanko;<br />
apiblogti, apiblogsta, apiblogo; apilsti, apilsta, apilso; apjuosti, apjuosta,<br />
apjuodo; apkaisti, apkaista, apkaito; apkarsti, apkarsta, apkarto; apkiausti,<br />
apkiausta, apkiauto; apkursti, apkursta, apkurto; apkvaisti, apkvaista, apkvaito;<br />
apkvaiðti, apkvaiðta, apkvaiðo; apleipti, apleipsta, apleipo...
119<br />
nuŸ: – ;; nuvykti, nuvyksta, nuvyko;; nualpti, nualpsta, nualpo; nublankti,<br />
nublanksta, nublanko; nublogti, nublogsta, nublogo; nudrykti, nudryksta,<br />
nudryko; nudûkti, nudûksta, nudûko; nugaiðti, nugaiðta, nugaiðo; nugeibti,<br />
nugeibsta, nugeibo; nugelsti, nugelsta, nugelto; nugirsti, nugirsta,<br />
nugirdo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama); nugurbti, nugurbsta, nugurbo;<br />
nuilsti, nuilsta, nuilso; nujuosti, nujuosta, nujuodo; nukaisti, nukaista,<br />
nukaito; nukeipti, nukeipsta, nukeipo; nuklimpti, nuklimpsta,<br />
nuklimpo; nuklypti, nuklypsta, nuklypo; nukrypti, nukrypsta, nukrypo;<br />
nuleipti, nuleipsta, nuleipo; nulëpti, nulëpsta, nulëpo; nulinkti, nulinksta,<br />
nulinko; nuliûsti, nuliûsta, nuliûdo…<br />
iðŸ: – ;; iðdrásti, iðdrásta, iðdráso; iðgirsti, iðgirsta, iðgirdo (neprieðdëlinë<br />
lytis bk. nevartojama); iðnykti, iðnyksta, iðnyko; iðvykti, iðvyksta, iðvyko;;<br />
iðalpti, iðalpsta, iðalpo; iðauðti, iðauðta, iðauðo; iðblankti, iðblanksta, iðblanko;<br />
iðburkti, iðburksta, iðburko; iðdargti, iðdargsta, iðdargo; iðdykti, iðdyksta,<br />
iðdyko; iðdrykti, iðdryksta, iðdryko; iðdûkti, iðdûksta, iðdûko; iðgaiðti, iðgaiðta,<br />
iðgaiðo; iðgelsti, iðgelsta, iðgelto; iðkaisti, iðkaista, iðkaito; iðkeipti, iðkeipsta,<br />
iðkeipo; iðklypti, iðklypsta, iðklypo; iðkrypti, iðkrypsta, iðkrypo; iðkumpti,<br />
iðkumpsta, iðkumpo; iðkvaiðti, iðkvaiðta, iðkvaiðo; iðleipti, iðleipsta, iðleipo;<br />
iðlëpti, iðlëpsta, iðlëpo...<br />
uþŸ: – ;; uþmirðti, uþmirðta, uþmirðo;; uþburkti, uþburksta, uþburko; uþdirþti,<br />
uþdirþta, uþdirþo; uþdûkti, uþdûksta, uþdûko; uþgaiðti, uþgaiðta, uþgaiðo;<br />
uþgirsti, uþgirsta, uþgirdo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama); uþilsti,<br />
uþilsta, uþilso; uþjuosti, uþjuosta, uþjuodo; uþkaisti, uþkaista, uþkaito;<br />
uþkarsti, uþkarsta, uþkarto; uþkiausti, uþkiausta, uþkiauto; uþkirðti, uþkirðta,<br />
uþkirðo; uþklimpti, uþklimpsta, uþklimpo; uþkumpti, uþkumpsta, uþkumpo;<br />
uþkursti, uþkursta, uþkurto; uþlinkti, uþlinksta, uþlinko; uþmenkti, uþmenksta,<br />
uþmenko; uþmirkti, uþmirksta, uþmirko; uþnykti, uþnyksta, uþnyko;<br />
uþnirsti, uþnirsta, uþnirto „karðtai imtis, ánikti kà daryti“ (neprieðdëlinë<br />
lytis bk. nevartojama)...<br />
priŸ: – ;; – ;; pridûkti, pridûksta, pridûko; priilsti, priilsta, priilso; prijuosti,<br />
prijuosta, prijuodo; prikaisti, prikaista, prikaito; prikarsti, prikarsta,<br />
prikarto; prikursti, prikursta, prikurto; prilinkti, prilinksta, prilinko;<br />
primirkti, primirksta, primirko; primirðti, primirðta, primirðo; pripampti,<br />
pripampsta, pripampo; pripykti, pripyksta, pripyko; prirûkti, prirûksta, prirûko;<br />
prisilpti, prisilpsta, prisilpo; prisirpti, prisirpsta, prisirpo; prismilkti,<br />
prismilksta, prismilko; prispringti, prispringsta, prispringo; pristokti, pristoksta,<br />
pristoko...
120<br />
áŸ: ávykti, ávyksta, ávyko;; – ;; ádirþti, ádirþta, ádirþo; ádrásti, ádrásta, ádráso;<br />
ádûkti, ádûksta, ádûko; ájuosti, ájuosta, ájuodo; ákaisti, ákaista, ákaito; ákarsti,<br />
ákarsta, ákarto; ákauðti, ákauðta, ákauðo; ákirðti, ákirðta, ákirðo; áklimpti, áklimpsta,<br />
áklimpo; álinkti, álinksta, álinko; ámirkti, ámirksta, ámirko; ánirsti, ánirsta,<br />
ánirto (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama); ánirðti, ánirðta, ánirðo; ápykti,<br />
ápyksta, ápyko; árausti, árausta, áraudo; ásausti, ásausta, ásauso...<br />
praŸ: – ;; – ;; praauðti, praauðta, praauðo; pradykti, pradyksta, pradyko;<br />
pradingti, pradingsta, pradingo; pradrásti, pradrásta, pradráso; pragaiðti,<br />
pragaiðta, pragaiðo; prakalbti, prakalbsta, prakalbo (neprieðdëlinë lytis bk.<br />
nevartojama); pralobti, pralobsta, pralobo; pramirkti, pramirksta, pramirko;<br />
pranykti, pranyksta, pranyko; prasausti, prasausta, prasauso; praskursti,<br />
praskursta, praskurdo; prasmilkti, prasmilksta, prasmilko; pratásti, pratásta,<br />
pratáso...<br />
atŸ: atvykti, atvyksta, atvyko;; – ;; atgráþti, atgráþta, atgráþo; atkursti, atkursta,<br />
atkurto; atlëpti, atlëpsta, atlëpo; atlinkti, atlinksta, atlinko; atmirkti,<br />
atmirksta, atmirko; atrûkti, atrûksta, atrûko; atvargti, atvargsta, atvargo;<br />
atvirsti, atvirsta, atvirto.<br />
parŸ: – ;; – ;; pargráþti, pargráþta, pargráþo; parvykti, parvyksta, parvyko;<br />
parvirsti, parvirsta, parvirto.<br />
neŸ (èia dedamas tik daþnesnis ðio prieðdëlio vedinys, nepatekæs á<br />
DÞ3): – ;; negráþti, negráþta, negráþo.<br />
Prieðdëliniai veiksmaþodþiai gali turëti dar ir dalelytiná prieðdëlá neŸ<br />
(èia nurodomi tik daþnesni þodþiai, nepatekæ á DÞ3): – ;; nepamirðti, nepamirðta,<br />
nepamirðo; nepavykti, nepavyksta, nepavyko.<br />
Prieðdëlis perŸ, kaip visuomet, gauna kirtá: – ;; – ;; perdykti, perdyksta,<br />
perdyko; perdûkti, perdûksta, perdûko; perilsti, perilsta, perilso; perkaisti,<br />
perkaista, perkaito; perlinkti, perlinksta, perlinko; permirkti, permirksta, permirko;<br />
perpykti, perpyksta, perpyko; persirpti, persirpsta, persirpo; perðirsti,<br />
perðirsta, perðirdo; pertásti, pertásta, pertáso; pertvinkti, pertvinksta, pertvinko;<br />
pervargti, pervargsta, pervargo...<br />
Bk. svyruoja ðiø prieðdëliniø veiksmaþodþiø kirèiavimas: ásopti, ásopsta,<br />
ásopo DÞ2 220, ásopti, ásopsta, ásopo ir ásopti, ásopsta, ásopo DÞ3 221<br />
(plg. ásopti; ásopti LKÞ XIII 296); iðvëpti, iðvëpsta, iðvëpo DÞ1 281, iðvëpti,<br />
iðvëpsta, iðvëpo DÞ2 259, DÞ3 260 (plg. iðvëpti LKÞ XVIII 733); nusmurgti,<br />
nusmurgsta, nusmurgo DÞ1 514, nusmurgti, nusmurgsta, nusmurgo DÞ2<br />
458, DÞ3 453 (plg. nusmurgti; nusmurgti LKÞ XIII 230); pasopti, pasopsta,<br />
pasopo DÞ2 522, pasopti, pasopsta, pasopo ir pasopti, pasopsta, pasopo
121<br />
DÞ3 515 (plg. pasopti; pasopti LKÞ XIII 296); susopti, susopsta, susopo ir<br />
susopti, susopsta, susopo DÞ2 786, DÞ3 780 (plg. susopti; susopti LKÞ XIII<br />
296); matyt, per apsirikimà DÞ2 32 kirèiuota apniûkti, apniûksta, apniûko<br />
(plg. niûkti, niûksta, niûko DÞ2 431, apniûkti, apniûksta, apniûko DÞ3<br />
31); þr. dar (Vitkauskas, 1981, 21; Vitkauskas, 1988, 73).<br />
Plg. dar nekodifikuotas prieðdëliniø lyèiø gretimybes: apjuosti; apjuosti<br />
LKÞ IV 428; apsmurgti; apsmurgti LKÞ XIII 229; apstulbti; apstulbti LKÞ<br />
XIII 1022; ájuosti; ájuosti LKÞ IV 428; ákirðti BûgRR II 435, ákirðti; ákirðti<br />
LKÞ V 869; nulëpti; nulëpti LKÞ VII 373; nusilpti; nusilpti LKÞ XII 558;<br />
pajuosti; pajuosti LKÞ IV 428; paðiurpti; paðiurpti LKÞ XIV 963; pavargti,<br />
pavargsta (pavargsta), pavargo LKÞ XVIII 172, pralobti; pralobti LKÞ<br />
VII 638; pritvaikti LKÞ XVII 205; sublogti, sublogsta, sublogo; sublogti<br />
LKÞ I 942, sublogti, sublogsta, sublogo LzÞ 37; sujuosti; sujuosti LKÞ IV<br />
428; suskirsti; suskirsti LKÞ XII 919; susmurgti; susmurgti LKÞ XIII 230;<br />
suðiurpti; suðiurpti LKÞ XIV 964.<br />
Prieðdëlinës sangràþi n ë s lytys iðlaiko pirminiø veiksmaþodþiø<br />
kirèiavimo ypatybes.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisidûkti, prisidûksta, prisidûko; prisimirðti, prisimirðta,<br />
prisimirðo; prisispringti, prisispringsta, prisispringo; prisivargti, prisivargsta,<br />
prisivargo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsigosti, atsigosta, atsigodo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama);<br />
atsigráþti, atsigráþta, atsigráþo; atsipykti, atsipyksta, atsipyko.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásidûkti, ásidûksta, ásidûko; ásikauðti, ásikauðta, ásikauðo; ásipykti,<br />
ásipyksta, ásipyko.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusikalsti, nusikalsta, nusikalto (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama).<br />
paŸ: – ;; – ;; pasigirsti, pasigirsta, pasigirdo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama).<br />
suŸ: – ;; – ;; susipykti, susipyksta, susipyko.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsimirðti, uþsimirðta, uþsimirðo.<br />
Pirminius veiksmaþodþius studentai kirèiuoja ðitaip: drástu (43:6),<br />
drásau (48:2); dûkstu (34:15), dûkau (45:5); gráþtu (47:3), gráþau (50:0);<br />
nykstu (34:16), nykau (44:6); pykstu (40:10), pykau (48:2); vykstu (39:9),<br />
vykau (49:1).<br />
Plg. dar prieðdëliniø lyèiø kirèiavimo polinkius: apkarto (prg. 51:0);<br />
atsigostu (11:44), atsigodau (5:50); iðdrásau (29:2); iðpuikau (34:7); iðtásau<br />
(36:13); nuliûdau (12:31); nusilpau (38:4); nusmurgstu (47:10),
122<br />
nusmurgau (89:24); nuvykau (50:2); pajuostu (19:79); pralobau (0:60);<br />
sublogau (0:54); sugráþau (52:2).<br />
3. Tvirtagalæ ðaknies priegaidæ turi tie veiksmaþodþiai, kuriø esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿia, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendratyje tarp<br />
ðaknies skiemens pagrindo ir Ÿti vartojami priebalsiai Ÿg/kSŸ, esamojo ir<br />
bûtojo kartinio laiko formose tarp ðaknies skiemens pagrindo ir kamiengalio<br />
– ŸSg/kŸ (plg. dël metatezës pakitusià ðiø garsø eilës tvarkà bendratyje),<br />
visø formø ðaknø skiemens pagrindu eina nesikaitaliojantys miðrieji<br />
dvigarsiai, dvibalsiai, ilgieji balsiai.<br />
Tokiø þodþiø bk. nëra labai daug: – ;; – ;; barkðti, barðkia, barðkë; bygzti,<br />
byzgia, byzgë; birgzti, birzgia, birzgë; blokðti, bloðkia, bloðkë; breikðti, breiðkia,<br />
breiðkë; brûgzti, brûzgia, brûzgë; brungzti, brunzgia, brunzgë; burgzti,<br />
burzgia, burzgë; èerkðti, èerðkia, èerðkë; èiaukðti, èiauðkia, èiauðkë; èirkðti,<br />
èirðkia, èirðkë; èiurkðti, èiurðkia, èiurðkë; drioksti, drioskia, drioskë; dûgzti,<br />
dûzgia, dûzgë; dvogzti, dvozgia, dvozgë; dþergþti, dþerþgia, dþerþgë; ingzti,<br />
inzgia, inzgë; miaugzti, miauzgia, miauzgë; niaugzti, niauzgia, niauzgë; niurgzti,<br />
niurzgia, niurzgë; paukðti, pauðkia, pauðkë...<br />
Þr. dar (Stundþia, 1995, 123; Vaitkevièiûtë, 1997, 123).<br />
Beveik visi ðio tipo veiksmaþodþiai reiðkia veiksmà, susijusá su garsu.<br />
Tatai padeda juos atskirti nuo tvirtapradþio reikðti, reiðkia, reiðkë<br />
(þr. p. 89).<br />
Retà kurá jø galima sieti su kitais pirminiais ar miðriaisiais priesagos<br />
Ÿyti veiksmaþodþiais, irgi turinèiais tvirtagalæ ðakná, plg.: blokðti, bloðkia,<br />
bloðkë – blaðkyti, blaðko, blaðkë; drioksti, drioskia, drioskë – drëksti, dreskia,<br />
drëskë.<br />
Ankstesniuose bk. leidiniuose pasitaiko gretimybiø, kuriø ðaknis turi<br />
tvirtapradæ priegaidæ arba esamojo laiko ðaknyje vartojamas balsis a (pastarosios<br />
lyties prieðdëlis bk. gautø kirtá): blokðti, bloðkia (blaðkia), bloðkë<br />
Kam II 23, SkRÞ 179, blokðti, blaðkia, bloðkë RÞ 175, LV 207, blokðti,<br />
bloðkia, bloðkë DÞ1 85, DÞ2 85, LTÞ 51, DÞ3 87, MKÞ 146 (plg. blokðti,<br />
bloðkia (blaðkia), bloðkë LKÞ I 943, blokðti, blaðka, bloðkë DûnÞ 472, blokðti,<br />
blaðkia (bloðkia), bloðkë DrskÞ 38); niaugzti (niaugzti), niauzgia, niauzgë<br />
DÞ1 499, niaugzti, niauzgia, niauzgë RÞ 282, LV 398, DÞ2 429, SkRÞ<br />
890, LTÞ 194, DÞ3 424, MKÞ 242 (plg. niaugzti, niauzgia, niauzgë; niaugzti<br />
LKÞ VIII 763); þr. dar (Vidþiûnas, 1997, 191).<br />
Nekodifikuotoje kalboje tokiø gretimybiø irgi esama: pliaukðti, pliauðkia,<br />
pliauðkë LKÞ X 204, pliaukðti, pliauðkia, pliauðkë; pliaukðti DrskÞ 272.
123<br />
Sangràþi n ë s lytys yra retos; jø ðaknies kirtis toks pat kaip ir pirminiø<br />
veiksmaþodþiø: – ;; – ;; turkðtis, turðkiasi, turðkësi.<br />
Ðios grupës prieðdëliniø veiksmaþodþiø bûtojo kartinio laiko lytys<br />
turi kirtá, nuðokusá á prieðdëlá, o kitos pagrindinës formos iðlaiko pirminiø<br />
veiksmaþodþiø kirèiavimo ypatybes.<br />
suŸ: – ;; – ;; subirgzti, subirzgia, subirzgë; sublokðti, subloðkia, subloðkë;<br />
subrungzti, subrunzgia, subrunzgë; suburgzti, suburzgia, suburzgë; suèiaukðti,<br />
suèiauðkia, suèiauðkë; suèerkðti, suèerðkia, suèerðkë; suèirkðti, suèirðkia, suèirðkë;<br />
sudûgzti, sudûzgia, sudûzgë; suniaugzti, suniauzgia, suniauzgë; suniurgzti,<br />
suniurzgia, suniurzgë; suplieksti, suplieskia, suplieskë; supliurkðti,<br />
supliurðkia, supliurðkë; supurkðti, supurðkia, supurðkë; sutarkðti, sutarðkia,<br />
sutarðkë; suterkðti, suterðkia, suterðkë...<br />
nuŸ: – ;; – ;; nubirgzti, nubirzgia, nubirzgë; nublokðti, nubloðkia, nubloðkë;<br />
nuburgzti, nuburzgia, nuburzgë; nuèiaukðti, nuèiauðkia, nuèiauðkë;<br />
nuèirkðti, nuèirðkia, nuèirðkë; nudûgzti, nudûzgia, nudûzgë; nupliaukðti,<br />
nupliauðkia, nupliauðkë; nuplieksti, nuplieskia, nuplieskë; nupurkðti, nupurðkia,<br />
nupurðkë; nutvieksti, nutvieskia, nutvieskë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþbirgzti, uþbirzgia, uþbirzgë; uþblokðti, uþbloðkia, uþbloðkë;<br />
uþburgzti, uþburzgia, uþburzgë; uþèerkðti, uþèerðkia, uþèerðkë; uþèirkðti, uþèirðkia,<br />
uþèirðkë; uþplieksti, uþplieskia, uþplieskë; uþpurkðti, uþpurðkia, uþpurðkë;<br />
uþtarkðti, uþtarðkia, uþtarðkë; uþterkðti, uþterðkia, uþterðkë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðbirgzti, iðbirzgia, iðbirzgë; iðblokðti, iðbloðkia, iðbloðkë; iðèiaukðti,<br />
iðèiauðkia, iðèiauðkë; iðèirkðti, iðèirðkia, iðèirðkë; iðpliaukðti, iðpliauðkia,<br />
iðpliauðkë; iðpurkðti, iðpurðkia, iðpurðkë; iðturkðti, iðturðkia, iðturðkë.<br />
priŸ: – ;; – ;; priblokðti, pribloðkia, pribloðkë; prièiaukðti, prièiauðkia, prièiauðkë;<br />
prièiurkðti, prièiurðkia, prièiurðkë; pripliaukðti, pripliauðkia, pripliauðkë;<br />
pritaukðti, pritauðkia, pritauðkë; priturkðti, priturðkia, priturðkë.<br />
paŸ: – ;; – ;; pablokðti, pabloðkia, pabloðkë; paèirkðti, paèirðkia, paèirðkë;<br />
papliaukðti, papliauðkia, papliauðkë; papurkðti, papurðkia, papurðkë;<br />
paurgzti, paurzgia, paurzgë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prabirgzti, prabirzgia, prabirzgë; prablokðti, prabloðkia, prabloðkë;<br />
praburgzti, praburzgia, praburzgë.<br />
apiŸ: – ;; – ;; apiblokðti, apibloðkia, apibloðkë; apipurkðti, apipurðkia, apipurðkë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atbirgzti, atbirzgia, atbirzgë; atblokðti, atbloðkia, atbloðkë.<br />
áŸ: – ;; – ;; áblokðti, ábloðkia, ábloðkë; áburgzti, áburzgia, áburzgë.<br />
parŸ: – ;; parblokðti, parbloðkia, parbloðkë.
124<br />
Prieðdëlis perŸ visada gauna kirtá: – ;; – ;; perblokðti, perbloðkia,<br />
perbloðkë.<br />
Tarmëse prieðdëlio kirtá gali turëti ir tos esamojo laiko lytys, kuriø<br />
ðaknis ið prigimties yra ilga: apibloðkia DrskÞ 38.<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø bûtojo kartinio laiko<br />
formose kirtis nuðoka á sangràþos rodiklá ŸsiŸ.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsiblokðti, uþsibloðkia, uþsibloðkë; uþsiplieksti, uþsiplieskia,<br />
uþsiplieskë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsiblokðti, iðsibloðkia, iðsibloðkë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusiblokðti, nusibloðkia, nusibloðkë.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasiblokðti, pasibloðkia, pasibloðkë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisiblokðti, prisibloðkia, prisibloðkë.<br />
4. Tvirtagaliðkai kirèiuojami tie veiksmaþodþiai, kuriø esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿia, bûtojo kartinio – Ÿë, bendratyje tarp ðaknies<br />
skiemens pagrindo ir Ÿti vartojami ŸTSŸ tipo priebalsiai, esamojo<br />
laiko formoje tarp ðaknies skiemens pagrindo ir kamiengalio yra susidaræ<br />
priebalsiø ŸTSè/dþŸ, o bûtojo kartinio laiko – ŸTSt/dŸ junginiø, visø<br />
formø ðaknyse yra nesikaitaliojanèiø miðriøjø dvigarsiø, dvibalsiø, ilgøjø<br />
balsiø.<br />
Ðiø veiksmaþodþiø bûrys nëra didelis: – ;; – ;; bergþti, bergþdþia, bergþdë;<br />
gergþti, gergþdþia, gergþdë; inkðti, inkðèia, inkðtë; krenkðti, krenkðèia,<br />
krenkðtë; krykðti, krykðèia, krykðtë; kruopðti, kruopðèia, kruopðtë; kvëkðti,<br />
kvëkðèia, kvëkðtë; kverkðti, kverkðèia, kverkðtë; prunkðti, prunkðèia, prunkðtë;<br />
pûkðti, pûkðèia, pûkðtë; ðliurkðti, ðliurkðèia, ðliurkðtë; ðmaukðti, ðmaukðèia,<br />
ðmaukðtë; ðmirkðti, ðmirkðèia, ðmirkðtë; ðnarpðti, ðnarpèia, ðnarpðtë;<br />
ðnerkðti, ðnerkðèia, ðnerkðtë; ðnerpðti, ðnerpðèia, ðnerpðtë; ðniaukðti, ðniaukðèia,<br />
ðniaukðtë; ðniokðti, ðniokðèia, ðniokðtë; ðnypðti, ðnypðèia, ðnypðtë...<br />
Þr. dar (Stundþia, 1995, 123; Vaitkevièiûtë, 1997, 124).<br />
Daugelio jø reikðmë susijusi su garsu; þr. (Bernadiðienë, 1973, 39).<br />
Anksèiau kirèiuota kruopðti, kruopðèia, kruopðtë RÞ 251, vëliau –<br />
kruopðti, kruopðèia, kruopðtë DÞ1 386, DÞ2 340, DÞ3 337, MKÞ 215<br />
(plg. kruopðti, kruopðèia, kruopðtë LKÞ VI 713).<br />
Nedaþnai pasitaiko sangràþi n i ø veiksmaþodþiø: – ;; – ;; ropðtis,<br />
ropðèiasi, ropðtësi; ðnypðtis, ðnypðèiasi, ðnypðtësi.<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø bûtojo kartinio laiko forma turi kirèiuotà<br />
prieðdëlá, o kitos pagrindinës lytys iðlaiko pirminiø veiksmaþodþiø<br />
ðaknies kirèiavimo ypatybes.
125<br />
suŸ: – ;; – ;; sugergþti, sugergþdþia, sugergþdë; suinkðti, suinkðèia, suinkðtë;<br />
sukrykðti, sukrykðèia, sukrykðtë; sukrenkðti, sukrenkðèia, sukrenkðtë;<br />
suprunkðti, suprunkðèia, suprunkðtë; suðnarpðti, suðnarpðèia, suðnarpðtë;<br />
suðniaukðti, suðniaukðèia, suðniaukðtë; suðniokðti, suðniokðèia, suðniokðtë;<br />
suðnypðti, suðnypðèia, suðnypðtë; suðnirpðti, suðnirpðèia, suðnirpðtë; suðniurkðti,<br />
suðniurkðèia, suðniurkðtë; suðvirkðti, suðvirkðèia, suðvirkðtë...<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðbergþti, iðbergþdþia, iðbergþdë; iðkrenkðti, iðkrenkðèia, iðkrenkðtë;<br />
iððnypðti, iððnypðèia, iððnypðtë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atkrenkðti, atkrenkðèia, atkrenkðtë; atðniokðti, atðniokðèia,<br />
atðniokðtë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nuðnypðti, nuðnypðèia, nuðnypðtë; nuðniurkðti, nuðniurkðèia,<br />
nuðniurkðtë.<br />
apŸ: – ;; – ;; apðvirkðti, apðvirkðèia, apðvirkðtë.<br />
áŸ: – ;; – ;; áðvirkðti, áðvirkðèia, áðvirkðtë.<br />
paŸ: – ;; – ;; paðnypðti, paðnypðèia, paðnypðtë.<br />
priŸ: – ;; – ;; priðnerkðti, priðnerkðèia, priðnerkðtë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþkruopðti, uþkruopðèia, uþkruopðtë.<br />
Minëtinos dar prieðdëlinës sangràþi n ë s lytys, kuriø bûtojo<br />
kartinio laiko forma turi kirtá, nuðokusá á sangràþos rodiklá.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsibergþti, iðsibergþdþia, iðsibergþdë; iðsiðnypðti, iðsiðnypðèia,<br />
iðsiðnypðtë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusiðnypðti, nusiðnypðèia, nusiðnypðtë; nusiðniurkðti, nusiðniurkðèia,<br />
nusiðniurkðtë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsikruopðti, uþsikruopðèia, uþsikruopðtë; uþsiropðti, uþsiropðèia,<br />
uþsiropðtë.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsiðvirkðti, apsiðvirkðèia, apsiðvirkðtë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsikrenkðti, atsikrenkðèia, atsikrenkðtë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásiropðti, ásiropðèia, ásiropðtë.<br />
Tarmëse kirtis gali bûti nuðokæs á esamojo laiko lyèiø prieðdëlá (arba<br />
sangràþos rodiklá): apðvirkðèia; apðvirkðèia LKÞ XV 600; ásiropðèia; ásiropðèia<br />
LKÞ XI 837; iðsiðnypðèia; iðsiðnypðèia LKÞ XV 182; nusiðnypðèia;<br />
nusiðnypðèia LKÞ XV 183; nuðvokðèia; nuðvokðèia LKÞ XV 624;<br />
paðnypðèia; paðnypðèia LKÞ XV 183; priðnerkðèia; priðnerkðèia LKÞ XV<br />
157; suðnarpðèia; suðnarpðèia LKÞ XV 130; suðnypðèia; suðnypðèia LKÞ<br />
XV 184; suðvirkðèia; suðvirkðèia LKÞ XV 601; suðvokðèia; suðvokðèia<br />
LKÞ XV 624; uþsiropðèia; uþsiropðèia LKÞ XI 838.<br />
5. Tvirtagalæ ðaknies priegaidæ turi tie veiksmaþodþiai, kuriø esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿia, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendratyje tarp
126<br />
ðaknies skiemens pagrindo ir Ÿti tariamas priebalsis ŸsŸ, atitinkantis esamojo<br />
laiko formos afrikatà ŸèŸ ir bûtojo kartinio laiko formos ŸtŸ (pastarieji<br />
garsai yra tarp ðaknies skiemens pagrindo ir kamiengalio), visø formø ðaknies<br />
skiemens pagrindu eina miðrieji dvigarsiai, dvibalsiai, ilgieji balsiai.<br />
Tokios sandaros veiksmaþodþiø bk. yra keliolika: jausti, jauèia, jautë;<br />
versti, verèia, vertë;; keisti, keièia, keitë; kviesti, kvieèia, kvietë; liesti, lieèia,<br />
lietë; ðviesti, ðvieèia, ðvietë;; kaisti, kaièia, kaitë; kniesti, knieèia, knietë; kuisti,<br />
kuièia, kuitë; kvosti, kvoèia, kvotë; riesti, rieèia, rietë; siausti, siauèia, siautë;<br />
skliausti, skliauèia, skliautë; speisti, speièia, speitë...<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 38–39; Bût 163; Laigonaitë, 1959, 70;<br />
LV 147; SkBK 31).<br />
Be visa ko, kai kuriø ðio tipo þodþiø ðaknies tvirtagalæ priegaidæ patvirtina<br />
pirminiai Ÿsta veiksmaþodþiai ir miðrieji priesagø Ÿyti, Ÿstyti veiksmaþodþiai,<br />
plg.: kaisti, kaièia, kaitë – kaisti, kaista, kaito; keisti, keièia, keitë<br />
– kaityti, kaito, kaitë; riesti, rieèia, rietë – raityti, raito, raitë; siausti, siauèia,<br />
siautë – siaustyti, siausto, siaustë; skliausti, skliauèia, skliautë –<br />
skliaustyti, skliausto, skliaustë; ðveisti, ðveièia, ðveitë „smarkiai kà daryti<br />
(muðti, eiti, vaþiuoti, mesti, valgyti ir kt.)“ – ðvaistyti, ðvaisto, ðvaistë „mëtyti,<br />
blaðkyti; eikvoti, kleisti; mosuoti“; ðviesti, ðvieèia, ðvietë – ðvaistyti,<br />
ðvaisto, ðvaistë „daug kartø ðviesti“; versti, verèia, vertë – virsti, virsta, virto;<br />
vartyti, varto, vartë; þr. dar (Venckutë, 1983, 125).<br />
Apie bk. neteiktinà þodþio kvosti kirèiavimà þr. (Darguþas, 1985, 24).<br />
Sangràþi n i ø lyèiø ðaknies kirtis yra tas pats kaip ir pirminiø veiksmaþodþiø:<br />
– ;; griestis, grieèiasi, grietësi (veiksmaþodis bk. neturi nesangràþinës<br />
formos; plg. grieti, grieja, griejo); jaustis, jauèiasi, jautësi; keistis,<br />
keièiasi, keitësi;; kuistis, kuièiasi, kuitësi; liestis, lieèiasi, lietësi; riestis, rieèiasi,<br />
rietësi; siaustis, siauèiasi, siautësi; spiestis, spieèiasi, spietësi; ðviestis,<br />
ðvieèiasi, ðvietësi; verstis, verèiasi, vertësi.<br />
Apie savità tarminá bûtojo kartinio laiko kirèiavimà þr. (Zinkevièius,<br />
1966, 333).<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø bûtojo kartinio laiko forma turi prieðdëlio<br />
kirtá, o kitos pagrindinës lytys – ðaknies kirtá.<br />
suŸ: – ;; – ;; sukaisti, sukaièia, sukaitë; sukeisti, sukeièia, sukeitë; sukuisti,<br />
sukuièia, sukuitë; sukviesti, sukvieèia, sukvietë; suliesti, sulieèia, sulietë;<br />
suriesti, surieèia, surietë; susiausti, susiauèia, susiautë; suskliausti, suskliauèia,<br />
suskliautë; suspeisti, suspeièia, suspeitë; suspiesti, suspieèia, suspietë;<br />
suðveisti, suðveièia, suðveitë...
127<br />
uþŸ: – ;; uþjausti, uþjauèia, uþjautë; uþversti, uþverèia, uþvertë;; uþkaisti,<br />
uþkaièia, uþkaitë; uþkeisti, uþkeièia, uþkeitë; uþkviesti, uþkvieèia, uþkvietë;<br />
uþliesti, uþlieèia, uþlietë; uþriesti, uþrieèia, uþrietë; uþsiausti, uþsiauèia, uþsiautë;<br />
uþskliausti, uþskliauèia, uþskliautë; uþspeisti, uþspeièia, uþspeitë;<br />
uþðveisti, uþðveièia, uþðveitë...<br />
nuŸ: – ;; nuðviesti, nuðvieèia, nuðvietë;; nujausti, nujauèia, nujautë; nukaisti,<br />
nukaièia, nukaitë; nukniesti, nuknieèia, nuknietë; nukuisti, nukuièia,<br />
nukuitë; nukviesti, nukvieèia, nukvietë; nuriesti, nurieèia, nurietë; nusiausti,<br />
nusiauèia, nusiautë; nuðveisti, nuðveièia, nuðveitë; nuversti, nuverèia,<br />
nuvertë.<br />
paŸ: – ;; pakeisti, pakeièia, pakeitë; pakviesti, pakvieèia, pakvietë; paliesti,<br />
palieèia, palietë; paversti, paverèia, pavertë;; pajausti, pajauèia, pajautë;<br />
pakaisti, pakaièia, pakaitë; pariesti, parieèia, parietë; pasiausti, pasiauèia,<br />
pasiautë; paðveisti, paðveièia, paðveitë; paðviesti, paðvieèia, paðvietë.<br />
priŸ: – ;; priversti, priverèia, privertë;; prijausti, prijauèia, prijautë; prikaisti,<br />
prikaièia, prikaitë; prikviesti, prikvieèia, prikvietë; priliesti, prilieèia,<br />
prilietë; pririesti, pririeèia, pririetë; prisiausti, prisiauèia, prisiautë; prispeisti,<br />
prispeièia, prispeitë; priðveisti, priðveièia, priðveitë.<br />
iðŸ: – ;; iðkviesti, iðkvieèia, iðkvietë; iðversti, iðverèia, iðvertë;; iðkeisti, iðkeièia,<br />
iðkeitë; iðkuisti, iðkuièia, iðkuitë; iðkvosti, iðkvoèia, iðkvotë; iðriesti,<br />
iðrieèia, iðrietë; iððveisti, iððveièia, iððveitë.<br />
apŸ: – ;; apðviesti, apðvieèia, apðvietë;; apkeisti, apkeièia, apkeitë; apriesti,<br />
aprieèia, aprietë; apsiausti, apsiauèia, apsiautë; apðveisti, apðveièia, apðveitë;<br />
apversti, apverèia, apvertë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atjausti, atjauèia, atjautë; atkviesti, atkvieèia, atkvietë; atriesti,<br />
atrieèia, atrietë; atskliausti, atskliauèia, atskliautë; atðviesti, atðvieèia,<br />
atðvietë; atversti, atverèia, atvertë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ákaisti, ákaièia, ákaitë; ákeisti, ákeièia, ákeitë; ákviesti, ákvieèia,<br />
ákvietë; áriesti, árieèia, árietë; áversti, áverèia, ávertë.<br />
praŸ: – ;; praversti, praverèia, pravertë;; prakeisti, prakeièia, prakeitë;<br />
prasiausti, prasiauèia, prasiautë.<br />
neŸ (èia nurodomas tik daþnesnis ðio prieðdëlio vedinys, nepatekæs á<br />
DÞ3): – ; nejausti, nejauèia, nejautë.<br />
parŸ: – ;; – ;; parversti, parverèia, parvertë.<br />
Prieðdëlis perŸ visose lytyse gauna kirtá: – ;; – ;; perkvosti, perkvoèia,<br />
perkvotë; perðveisti, perðveièia, perðveitë; perðviesti, perðvieèia, perðvietë; perversti,<br />
perverèia, pervertë.
128<br />
Tarmëse esamojo laiko lytys gali turëti kirtá, nuðokusá á prieðdëlá:<br />
apkeièia; apkeièia LKÞ V 493; aprieèia; aprieèia LKÞ XI 565, aprieèia<br />
DrskÞ 304; apsiauèia; apsiauèia LKÞ XII 485; apðveièia; apðveièia LKÞ<br />
XV 469; apðvieèia; apðvieèia LKÞ XV 543; atjauèia; atjauèia LKÞ IV<br />
319; atkvieèia; atkvieèia LKÞ VI 1086; atrieèia; atrieèia LKÞ XI 565,<br />
atrieta LKT 441; atðvieèia; atðvieèia LKÞ XV 544; ákaièia; ákaièia LKÞ<br />
V 67; ákeièia; ákeièia LKÞ V 493; ákvieèia; ákvieèia LKÞ VI 1086; árieèia;<br />
árieèia LKÞ XI 566; iðkeièia; iðkeièia LKÞ V 493; iðkvieèia; iðkvieèia LKÞ<br />
VI 1086; iðrieèia; iðrieèia LKÞ XI 566; iððveièia; iððveièia LKÞ XV 470;<br />
iðverta LKT 489; nujauèia; nujauèia LKÞ IV 319; nukaièia; nukaièia<br />
LKÞ V 67; nukvieèia; nukvieèia LKÞ VI 1086; nurieèia; nurieèia LKÞ<br />
XI 567; nusiauèia; nusiauèia LKÞ XII 487; nuðveièia; nuðveièia LKÞ<br />
XV 470, nuðveièiu DrskÞ 389; nuðvieèia; nuðvieèia LKÞ XV 546; pakaièia;<br />
pakaièia LKÞ V 67; pakeièia; pakeièia LKÞ V 493; pakvieèia; pakvieèia<br />
LKÞ VI 1086; parieèia; parieèia LKÞ XI 567; pasiauèia; pasiauèia<br />
LKÞ XII 488; paðveièia; paðveièia LKÞ XV 472; paðvieèia; paðvieèia<br />
LKÞ XV 547; prakeièia; prakeièia LKÞ V 494; prasiauèia; prasiauèia<br />
LKÞ XII 489; prikaièia; prikaièia LKÞ V 67; prikvieèia; prikvieèia LKÞ<br />
VI 1097; pririeèia; pririeèia LKÞ XI 568; prisiauèia; prisiauèia LKÞ XII<br />
489; priðveièia; priðveièia LKÞ XV 473; sukaièia; sukaièia LKÞ V 67;<br />
sukeièia; sukeièia LKÞ V 494; sukvieèia; sukvieèia LKÞ VI 1087; surieèia;<br />
surieèia LKÞ XI 569; susiauèia; susiauèia LKÞ XII 489; suspieèia;<br />
suspieèia LKÞ XIII 394; suðveièia; suðveièia LKÞ XV 473; uþjauèia, uþjauèia<br />
LKÞ IV 321; uþkaièia; uþkaièia LKÞ V 67; uþkeièia; uþkeièia LKÞ<br />
V 494; uþkvieèia; uþkvieèia LKÞ VI 1087; uþrieèia; uþrieèia LKÞ XI 571,<br />
uþrieèia DrskÞ 304; uþsiauèia; uþsiauèia LKÞ XII 490; uþðveièia; uþðveièia<br />
LKÞ XV 474; uþðvieèia; uþðvieèia LKÞ XV 550; þr. dar (Girdenis,<br />
1971, 26–27; Grinaveckienë, 1967, 158; Grinaveckis, 1986, 115; Mikulënienë,<br />
Morkûnas, 1997, 15; Morkûnas, 1969, 138).<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø bûtojo kartinio laiko<br />
forma turi kirèiuotà sangràþos rodiklá ŸsiŸ, o kitos pagrindinës lytys –<br />
kirèiuotà ðakná.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisikuisti, prisikuièia, prisikuitë; prisikviesti, prisikvieèia,<br />
prisikvietë; prisiliesti, prisilieèia, prisilietë; prisiriesti, prisirieèia, prisirietë;<br />
prisisiausti, prisisiauèia, prisisiautë; prisispeisti, prisispeièia, prisispeitë;<br />
prisispiesti, prisispieèia, prisispietë; prisiðveisti, prisiðveièia, prisiðveitë; prisiversti,<br />
prisiverèia, prisivertë.
129<br />
suŸ: – ;; – ;; susikeisti, susikeièia, susikeitë; susikuisti, susikuièia, susikuitë;<br />
susikviesti, susikvieèia, susikvietë; susiliesti, susilieèia, susilietë; susiriesti,<br />
susirieèia, susirietë; susisiausti, susisiauèia, susisiautë; susiskliausti,<br />
susiskliauèia, susiskliautë; susispiesti, susispieèia, susispietë; susiversti, susiverèia,<br />
susivertë.<br />
paŸ: – ;; pasikeisti, pasikeièia, pasikeitë;; pasijausti, pasijauèia, pasijautë;<br />
pasikuisti, pasikuièia, pasikuitë; pasikviesti, pasikvieèia, pasikvietë; pasiriesti,<br />
pasirieèia, pasirietë; pasiðveisti, pasiðveièia, pasiðveitë; pasiðviesti,<br />
pasiðvieèia, pasiðvietë; pasiversti, pasiverèia, pasivertë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásijausti, ásijauèia, ásijautë; ásikaisti, ásikaièia, ásikaitë; ásikviesti,<br />
ásikvieèia, ásikvietë; ásisiausti, ásisiauèia, ásisiautë; ásiversti, ásiverèia,<br />
ásivertë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsikviesti, iðsikvieèia, iðsikvietë; iðsiriesti, iðsirieèia, iðsirietë;<br />
iðsiðveisti, iðsiðveièia, iðsiðveitë; iðsiðviesti, iðsiðvieèia, iðsiðvietë; iðsiversti,<br />
iðsiverèia, iðsivertë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusikviesti, nusikvieèia, nusikvietë; nusisiausti, nusisiauèia,<br />
nusisiautë; nusiðveisti, nusiðveièia, nusiðveitë; nusiðviesti, nusiðvieèia, nusiðvietë;<br />
nusiversti, nusiverèia, nusivertë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsikaisti, uþsikaièia, uþsikaitë; uþsikviesti, uþsikvieèia, uþsikvietë;<br />
uþsiriesti, uþsirieèia, uþsirietë; uþsisiausti, uþsisiauèia, uþsisiautë;<br />
uþsiversti, uþsiverèia, uþsivertë.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsikeisti, apsikeièia, apsikeitë; apsisiausti, apsisiauèia, apsisiautë;<br />
apsiðviesti, apsiðvieèia, apsiðvietë; apsiversti, apsiverèia, apsivertë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsikviesti, atsikvieèia, atsikvietë; atsiriesti, atsirieèia, atsirietë;<br />
atsiðviesti, atsiðvieèia, atsiðvietë; atsiversti, atsiverèia, atsivertë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasikeisti, prasikeièia, prasikeitë; prasikuisti, prasikuièia,<br />
prasikuitë; prasiðviesti, prasiðvieèia, prasiðvietë.<br />
parŸ: – ;; – ;; parsikviesti, parsikvieèia, parsikvietë.<br />
Sangràþiniø veiksmaþodþiø prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; persiðviesti,<br />
persiðvieèia, persiðvietë; persiversti, persiverèia, persivertë.<br />
Plg. dar nekodifikuotos kalbos kirèiavimà: atsiverta LKT 489; parsikvieèia;<br />
parsikvieèia LKÞ VI 1087; prasiðvieèia; prasiðvieèia LKÞ XV 548;<br />
susikeita LKT 481.<br />
Studentai kirèiuoja ðitaip: kvieèiu (98:0); skliautë (prg. 41:4); ðvieèiu<br />
(84:2), ðvieèiau (146:2); þr. dar (Grumadienë, 1988, 144).<br />
Saviti yra prieðdëliniø lyèiø kirèiavimo polinkiai (gana daþnai norima<br />
kirèiuoti esamojo laiko prieðdëlá): atjauèia (24:23), atjautë (45:0);
130<br />
iðkvoèiau (107; 1 stud. pabrëþë ðakná); pakeièia (25:35), pakeitë (59:1);<br />
pakvieèia (14:31), pakvietë (23:0); palieèiu (45; 83 studentø kirèiavo prieðdëlá,<br />
14 – ðakná), palieèiau (109; 1 stud. kirèiavo galûnæ); priverèia (6:26);<br />
surieèia (14:15); suskliautë (41:4); þr. dar (Klimavièius, 1979, 32).<br />
6. Tvirtagalæ ðakná turi veiksmaþodþiai, kuriø esamojo laiko kamiengalis<br />
yra Ÿia, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, visose pagrindinëse formose<br />
tarp ðaknies skiemens pagrindo ir Ÿti ar kamiengalio vartojami pavieniai<br />
ŸS/TŸ tipo priebalsiai, pagrindiniø formø ðaknø skiemens pagrindu<br />
eina besikaitaliojantys balsiai ë : e : ë ar o : a : o; plg.<br />
(Bernadiðienë, 1973, 44).<br />
Tokiø þodþiø bk. yra keliolika: plësti, pleèia, plëtë;; grësti, gresia, grësë;<br />
slëpti, slepia, slëpë;; drëbti, drebia, drëbë; dvësti, dvesia, dvësë; krësti, kreèia,<br />
krëtë; kvëpti, kvepia, kvëpë; lëkti, lekia, lëkë; skësti, skeèia, skëtë; srëbti,<br />
srebia, srëbë; ðlëkti, ðlekia, ðlëkë; trësti, tresia, trësë; vëpti, vepia, vëpë; vogti,<br />
vagia, vogë...<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 39; Laigonaitë, 1959, 70; Laigonaitë, 1970,<br />
78; Laigonaitë, 1978, 71; LKG II 299; Stundþia, 1995, 123, 124; Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 124; Venckutë, 1983, 127; Vidþiûnas, 1997, 191).<br />
Kai kuriuos þodþius galima sieti su kitais Ÿia, Ÿsta pirminiais veiksmaþodþiais<br />
arba su miðriaisiais priesagø Ÿyti, Ÿstyti veiksmaþodþiais, plg.: grësti,<br />
gresia, grësë – grasyti, graso, grasë; krësti, kreèia, krëtë – kratyti, krato, kratë;<br />
lëkti, lekia, lëkë – lakstyti, laksto, lakstë; slëpti, slepia, slëpë – slapstyti, slapsto,<br />
slapstë; srëbti, srebia, srëbë – sriaubti, sriaubia, sriaubë; ðlëkti, ðlekia, ðlëkë<br />
– ðlakstyti, ðlaksto, ðlakstë; vëpti, vepia, vëpë – viepti, viepia, viepë.<br />
Tvirtagalæ ðaknies priegaidæ turi ir kiti veiksmaþodþiai, kuriø ðaknyse<br />
kaitaliojasi balsiai ë : e : ë (þr. p. 147).<br />
Vieno nelabai daþno veiksmaþodþio pavidalas bk. ávairuoja: slëgti<br />
(slëgti), slëgia (slëgia), slëgë (slëgë) Kam II 111, slëgti, slëgia, slëgë SkBK<br />
78, RV 173, slëgti, slegia, slëgë LV 504, slëgti, slëgia (slegia), slëgë RÞ<br />
351, DÞ1 740, slëgti, slegia, slëgë ir slëgti, slëgia, slëgë DÞ2 718, SkRÞ<br />
1334, LTÞ 276, DÞ3 711, MKÞ 295 (plg. slegiu, slëgiau, slëgti ir slëgiu,<br />
slëgiau, slëgti BûgRR II 451tt., slëgti SkÞD 27tt., slëgti, slegia, slëgë; slëgti,<br />
slëgia (slegia), slëgë (Ÿo) LKÞ XII 1204, slëgti, slëga, slëgë DûnÞ 524,<br />
slëgti, slegia, slëgë LzÞ 239, DrskÞ 335, slëgti (slëgti), slegia (slëgia) LKA<br />
III 96; plg. dar KP 114, KF 51); þr. dar (Darguþas, 1985, 22; Grinaveckis,<br />
1991, 98–99; Skardþius, 1968, 76; Vaitkevièiûtë, 1997, 119; Vidþiûnas,<br />
1997, 189). Tvirtapradis slëgti, slëgia, slëgë sutinka su slûgti, slûgsta,
131<br />
slûgo. Gretimybë slëgti, slegia, slëgë kirèiavimu yra prisitaikiusi prie kitø<br />
analogiðkos fonetinës ir morfologinës sandaros þodþiø, plg.: srëbti, srebia,<br />
srëbë. Viename kitame bk. leidinyje pasitaikiusios lytys slëgti, slegia,<br />
slëgë nëra sisteminës. Kam II 115 nurodomø gretimybiø srebia ir<br />
srëbia nepaliudija LKÞ.<br />
Nekodifikuotoje kalboje esama ir kitø veiksmaþodþiø gretimybiø: kvëpti,<br />
kvëpja; kvëpiu (kvepiu), kvëpiau, kvëpti BûgRR II 467, kvëpti SkDA 69,<br />
kvëpti, kvepia, kvëpë; kvëpti LKÞ VI 1074, kvëpti, kvepa, kvëpë DûnÞ 164;<br />
vëpti, vepia, vëpë; vëpti LKÞ XVIII 731; vogti, vagia (vogia), vogë LzÞ 291;<br />
þr. dar (Otræbski, 1965, 182).<br />
Sangràþi n i ø veiksmaþodþiø ðaknis kirèiuojama taip pat kaip ir<br />
pirminiø: – ;; – ;; drëbtis, drebiasi, drëbësi; krëktis, krekiasi, krëkësi (nesangràþinë<br />
lytis bk. nevartojama); kvëptis, kvepiasi, kvëpësi; plëstis, pleèiasi,<br />
plëtësi; skëstis, skeèiasi, skëtësi; slëptis, slepiasi, slëpësi; ðlëktis, ðlekiasi,<br />
ðlëkësi.<br />
Kai kuriuose ankstesniuose bk. leidiniuose randame veiksmaþodþiø,<br />
kuriø esamojo laiko forma pateikta su balsiu ë: vëptis, vëpias, vëpës Kam<br />
II 139, vëptis, vëpiasi, vëpësi RV 201, LV 582 (tokios esamojo laiko prieðdëlinës<br />
lytys bk. iðlaikytø ðaknies kirtá).<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø esamojo ir bûtojo kartinio laiko formos<br />
turi prieðdëlio kirtá.<br />
iðŸ: – ;; iðplësti, iðpleèia, iðplëtë;; iðdrëbti, iðdrebia, iðdrëbë; iðdvësti, iðdvesia,<br />
iðdvësë; iðkrësti, iðkreèia, iðkrëtë; iðkvëpti, iðkvepia, iðkvëpë; iðlëkti,<br />
iðlekia, iðlëkë; iðskësti, iðskeèia, iðskëtë; iðsrëbti, iðsrebia, iðsrëbë; iðtrësti, iðtresia,<br />
iðtrësë; iðvogti, iðvagia, iðvogë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþdrëbti, uþdrebia, uþdrëbë; uþdvësti, uþdvesia, uþdvësë;<br />
uþgrësti, uþgresia, uþgrësë; uþkrësti, uþkreèia, uþkrëtë; uþlëkti, uþlekia, uþlëkë;<br />
uþplësti, uþpleèia, uþplëtë; uþskësti, uþskeèia, uþskëtë; uþslëgti, uþslegia,<br />
uþslëgë; uþslëpti, uþslepia, uþslëpë; uþsrëbti, uþsrebia, uþsrëbë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nudrëbti, nudrebia, nudrëbë; nudvësti, nudvesia, nudvësë;<br />
nugrësti, nugresia, nugrësë; nukrësti, nukreèia, nukrëtë; nulëkti, nulekia, nulëkë;<br />
nuslëgti, nuslegia, nuslëgë; nuslëpti, nuslepia, nuslëpë; nutrësti, nutresia,<br />
nutrësë; nuvogti, nuvagia, nuvogë.<br />
suŸ: – ;; sukrësti, sukreèia, sukrëtë;; sudrëbti, sudrebia, sudrëbë; sulëkti,<br />
sulekia, sulëkë; suslëgti, suslegia, suslëgë; suslëpti, suslepia, suslëpë; susrëbti,<br />
susrebia, susrëbë; suðlëkti, suðlekia, suðlëkë; suvogti, suvagia, suvogë; suþlëgti,<br />
suþlegia, suþlëgë.
132<br />
paŸ: – ;; paslëpti, paslepia, paslëpë;; padrëbti, padrebia, padrëbë; padvësti,<br />
padvesia, padvësë; pakrësti, pakreèia, pakrëtë; palëkti, palekia, palëkë; paslëgti,<br />
paslegia, paslëgë; pasrëbti, pasrebia, pasrëbë; pavogti, pavagia, pavogë.<br />
priŸ: – ;; prislëgti, prislegia, prislëgë;; pridrëbti, pridrebia, pridrëbë; pridvësti,<br />
pridvesia, pridvësë; prikrësti, prikreèia, prikrëtë; prikvëpti, prikvepia,<br />
prikvëpë; prisrëbti, prisrebia, prisrëbë; privogti, privagia, privogë.<br />
apŸ: – ;; – ;; apdrëbti, apdrebia, apdrëbë; apkrësti, apkreèia, apkrëtë; aplëkti,<br />
aplekia, aplëkë; apðlëkti, apðlekia, apðlëkë; apvogti, apvagia, apvogë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atgrësti, atgresia, atgrësë; atkrësti, atkreèia, atkrëtë; atlëkti,<br />
atlekia, atlëkë; atlëpti, atlepia, atlëpë (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama);<br />
atvëpti, atvepia, atvëpë.<br />
áŸ: – ;; ákvëpti, ákvepia, ákvëpë;; ádrëbti, ádrebia, ádrëbë; ágrësti, ágresia,<br />
ágrësë; ákrësti, ákreèia, ákrëtë; álëkti, álekia, álëkë.<br />
praŸ: – ;; praplësti, prapleèia, praplëtë;; pralëkti, pralekia, pralëkë; praskësti,<br />
praskeèia, praskëtë.<br />
neŸ (èia dedamas tik daþnesnis ðio prieðdëlio vedinys, nepatekæs á<br />
DÞ3): – ;; neslëpti, neslepia, neslëpë.<br />
parŸ: – ;; – ;; parlëkti, parlekia, parlëkë.<br />
Prieðdëlis perŸ visada kirèiuotas: – ;; – ;; perdvësti, perdvesia, perdvësë;<br />
perkrësti, perkreèia, perkrëtë; perlëkti, perlekia, perlëkë.<br />
Plg. dar prieðdëliniø lyèiø gretimybes: nuslëgti, nuslegia, nuslëgë ir<br />
nuslëgti, nuslëgia, nuslëgë DÞ2 457, DÞ3 452 (plg. nuslëgti, nuslegia, nuslëgë;<br />
nuslëgti LKÞ XII 1206); paslëgti, paslegia, paslëgë ir paslëgti, paslëgia,<br />
paslëgë DÞ2 521, DÞ3 514 (plg. paslëgti, paslegia, paslëgë; paslëgti LKÞ<br />
XII 1206); prislëgti, prislegia, prislëgë ir prislëgti, prislëgia, prislëgë DÞ2 625,<br />
DÞ3 616 (plg. prislëgti, prislegia, prislëgë; prislëgti LKÞ XII 1207); suslëgti,<br />
suslegia, suslëgë ir suslëgti, suslëgia, suslëgë DÞ2 786, DÞ3 779 (plg. suslëgti,<br />
suslegia, suslëgë; suslëgti LKÞ XII 1207); uþslëgti, uþslegia, uþslëgë DÞ2<br />
901, uþslëgti, uþslegia, uþslëgë ir uþslëgti, uþslëgia, uþslëgë DÞ3 895 (plg.<br />
uþslëgti, uþslegia, uþslëgë; uþslëgti LKÞ XII 1208).<br />
Plg. dar nekodifikuotus prieðdëliniø veiksmaþodþiø variantus: ákvëpti,<br />
ákvepia, ákvëpë; ákvëpti LKÞ VI 1075; iðskësti, iðskeèia (iðskëèia), iðskëtë<br />
LKÞ XII 846.<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø esamojo ir bûtojo<br />
kartinio laiko formose kirtis yra nuðokæs á sangràþos rodiklá.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsidrëbti, atsidrebia, atsidrëbë; atsikvëpti, atsikvepia, atsikvëpë;<br />
atsivëpti, atsivepia, atsivëpë.
133<br />
áŸ: – ;; – ;; ásidrëbti, ásidrebia, ásidrëbë; ásikrësti, ásikreèia, ásikrëtë; ásikvëpti,<br />
ásikvepia, ásikvëpë.<br />
iðŸ: – ;; iðsiplësti, iðsipleèia, iðsiplëtë;; iðsikvëpti, iðsikvepia, iðsikvëpë; iðsiskësti,<br />
iðsiskeèia, iðsiskëtë.<br />
paŸ: – ;; pasislëpti, pasislepia, pasislëpë;; pasikrësti, pasikreèia, pasikrëtë;<br />
pasivogti, pasivagia, pasivogë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisikrësti, prisikreèia, prisikrëtë; prisisrëbti, prisisrebia,<br />
prisisrëbë; prisivogti, prisivagia, prisivogë.<br />
suŸ: – ;; – ;; susikrësti, susikreèia, susikrëtë; susislëgti, susislegia, susislëgë;<br />
susislëpti, susislepia, susislëpë.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsikrësti, apsikreèia, apsikrëtë; apsivogti, apsivagia, apsivogë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusidrëbti, nusidrebia, nusidrëbë; nusikvëpti, nusikvepia,<br />
nusikvëpë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasiplësti, prasipleèia, prasiplëtë; prasiskësti, prasiskeèia,<br />
prasiskëtë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsikrësti, uþsikreèia, uþsikrëtë; uþsislëpti, uþsislepia, uþsislëpë.<br />
Studentai yra linkæ kirèiuoti ðitaip: lëkiau (80:1); slëgiau (31:15).<br />
Plg. dar prieðdëlinio veiksmaþodþio kirèiavimà: prislegia (65; 9 stud.<br />
áraðë ðaknies balsá ë; 2 ið jø pabrëþë ðakná, 7 – prieðdëlá), prislëgiau (97;<br />
9 stud. pabrëþë ðakná), prislëgë (102:20).<br />
7. Tvirtagaliðkai kirèiuojami tie veiksmaþodþiai, kuriø esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, pagrindinëse formose<br />
tarp ðaknies skiemens pagrindo ir kamiengaliø bei formanto Ÿti (bendratyje)<br />
vartojami pavieniai ŸS/TŸ tipo priebalsiai, pagrindiniø formø ðaknø skiemens<br />
pagrindu eina besikaitaliojantys garsai iR : eR : iR arba á : en : in.<br />
Tokios sandaros veiksmaþodþiø bk. yra per deðimt: – ;; kirsti, kerta,<br />
kirto; pirkti, perka, pirko; rinkti, renka, rinko; sirgti, serga, sirgo; slinkti, slenka,<br />
slinko; tilpti, telpa, tilpo;; kimðti, kemða, kimðo; kirpti, kerpa, kirpo; krimsti,<br />
kremta, krimto; lásti, lenda, lindo; pirðti, perða, pirðo; vilkti, velka, vilko…<br />
Þr. dar (Bût 163; Laigonaitë, 1959, 70; Laigonaitë, 1970, 78; Laigonaitë,<br />
1978, 71; LKG II 299; LV 147; SkBK 31; Stundþia, 1995, 121;<br />
Venckutë, 1983, 126; Vidþiûnas, 1997, 191).<br />
Kai kuriø jø tvirtagaliðkumà rodo ir miðrieji priesagø Ÿyti, Ÿstyti veiksmaþodþiai,<br />
plg.: kimðti, kemða, kimðo – kamðyti, kamðo, kamðë; kirpti,<br />
kerpa, kirpo – karpyti, karpo, karpë; krimsti, kremta, krimto – kramtyti,
134<br />
kramto, kramtë; lásti, lenda, lindo – landyti, lando, landë; vilkti, velka, vilko<br />
– valkstyti, valksto, valkstë.<br />
Kam II 129, matyt, per klaidà buvo tvirtapradiðkai kirèiuojama gretimybë,<br />
turinti formantà Ÿsta: tilpti, telpa ir tilpsta, tilpo (plg. tilpti, telpa<br />
(tilpsta, telpsta), tilpo LKÞ XVI 339, tilpti, tilpsta, tilpo DrskÞ 408).<br />
Sangràþi n i ø veiksmaþodþiø ðaknis kirèiuojama taip pat kaip ir<br />
pirminiø: – ;; – ;; kimðtis, kemðasi, kimðosi; kirptis, kerpasi, kirposi; kirstis,<br />
kertasi, kirtosi; krimstis, kremtasi, krimtosi; pirktis, perkasi, pirkosi;<br />
pirðtis, perðasi, pirðosi; rinktis, renkasi, rinkosi; slinktis, slenkasi, slinkosi;<br />
vilktis, velkasi, vilkosi.<br />
Apie savità esamojo laiko formø kirèiavimà tarmëse þr. (LKG II 301;<br />
Vidugiris, 1973, 212; Zinkevièius, 1966, 333).<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø esamojo laiko formos turi kirèiuotà<br />
prieðdëlá.<br />
iðŸ: – ;; iðrinkti, iðrenka, iðrinko;; iðkimðti, iðkemða, iðkimðo; iðkirpti, iðkerpa,<br />
iðkirpo; iðkirsti, iðkerta, iðkirto; iðkrimsti, iðkremta, iðkrimto; iðlásti,<br />
iðlenda, iðlindo; iðpirkti, iðperka, iðpirko; iðpirðti, iðperða, iðpirðo; iðsirgti, iðserga,<br />
iðsirgo; iðslinkti, iðslenka, iðslinko; iðtilpti, iðtelpa, iðtilpo; iðtrinkti, iðtrenka,<br />
iðtrinko...<br />
suŸ: – ;; surinkti, surenka, surinko; susirgti, suserga, susirgo;; sukimðti, sukemða,<br />
sukimðo; sukirpti, sukerpa, sukirpo; sukirsti, sukerta, sukirto; sukrimsti,<br />
sukremta, sukrimto; sulásti, sulenda, sulindo; supirkti, superka, supirko; supirðti,<br />
superða, supirðo; suslinkti, suslenka, suslinko; sutilpti, sutelpa, sutilpo...<br />
paŸ: – ;; parinkti, parenka, parinko;; pakimðti, pakemða, pakimðo; pakirpti,<br />
pakerpa, pakirpo; pakirsti, pakerta, pakirto; pakrimsti, pakremta,<br />
pakrimto; palásti, palenda, palindo; papirkti, paperka, papirko; papirðti, paperða,<br />
papirðo; pasirgti, paserga, pasirgo; paslinkti, paslenka, paslinko; pavilkti,<br />
pavelka, pavilko.<br />
priŸ: – ;; – ;; prikimðti, prikemða, prikimðo; prikirpti, prikerpa, prikirpo;<br />
prikirsti, prikerta, prikirto; prikrimsti, prikremta, prikrimto; prilásti, prilenda,<br />
prilindo; pripirkti, priperka, pripirko; pripirðti, priperða, pripirðo; pririnkti,<br />
prirenka, pririnko; prislinkti, prislenka, prislinko; pritilpti, pritelpa, pritilpo;<br />
privilkti, privelka, privilko.<br />
áŸ: – ;; – ;; ákimðti, ákemða, ákimðo; ákirpti, ákerpa, ákirpo; ákirsti, ákerta,<br />
ákirto; ákrimsti, ákremta, ákrimto; álásti, álenda, álindo; ápirkti, áperka, ápirko;<br />
ápirðti, áperða, ápirðo; áslinkti, áslenka, áslinko; átilpti, átelpa, átilpo; ávilkti,<br />
ávelka, ávilko.
135<br />
atŸ: – ;; – ;; atkimðti, atkemða, atkimðo; atkirpti, atkerpa, atkirpo; atkirsti,<br />
atkerta, atkirto; atkrimsti, atkremta, atkrimto; atlásti, atlenda, atlindo;<br />
atpirkti, atperka, atpirko; atrinkti, atrenka, atrinko; atslinkti, atslenka, atslinko;<br />
atvilkti, atvelka, atvilko.<br />
nuŸ: – ;; nupirkti, nuperka, nupirko;; nukirpti, nukerpa, nukirpo; nukirsti,<br />
nukerta, nukirto; nukrimsti, nukremta, nukrimto; nulásti, nulenda, nulindo;<br />
nurinkti, nurenka, nurinko; nuslinkti, nuslenka, nuslinko; nutrinkti, nutrenka,<br />
nutrinko; nuvilkti, nuvelka, nuvilko.<br />
praŸ: – ;; – ;; prakirpti, prakerpa, prakirpo; prakirsti, prakerta, prakirto;<br />
prakrimsti, prakremta, prakrimto; pralásti, pralenda, pralindo; prapirkti, praperka,<br />
prapirko; prarinkti, prarenka, prarinko; prasirgti, praserga, prasirgo;<br />
praslinkti, praslenka, praslinko; pravilkti, pravelka, pravilko.<br />
uþŸ: – ;; uþkirsti, uþkerta, uþkirto;; uþkimðti, uþkemða, uþkimðo; uþkirpti,<br />
uþkerpa, uþkirpo; uþkrimsti, uþkremta, uþkrimto; uþlásti, uþlenda, uþlindo;<br />
uþpirkti, uþperka, uþpirko; uþslinkti, uþslenka, uþslinko; uþtilpti, uþtelpa, uþtilpo;<br />
uþvilkti, uþvelka, uþvilko.<br />
apŸ: – ;; – ;; apkirpti, apkerpa, apkirpo; apkirsti, apkerta, apkirto; apkrimsti,<br />
apkremta, apkrimto; aprinkti, aprenka, aprinko; apsirgti, apserga,<br />
apsirgo; apvilkti, apvelka, apvilko.<br />
parŸ: – ;; – ;; parvilkti, parvelka, parvilko.<br />
Prieðdëlis perŸ visada kirèiuojamas: – ;; perkirsti, perkerta, perkirto;;<br />
perkirpti, perkerpa, perkirpo; perkrimsti, perkremta, perkrimto; perlásti, perlenda,<br />
perlindo; perrinkti, perrenka, perrinko; persirgti, perserga, persirgo;<br />
pervilkti, pervelka, pervilko.<br />
Kai kuriose ðnektose esamojo laiko lyèiø kirtis nenukeliamas á prieðdëlá:<br />
aprenka; aprenka LKÞ XI 654; apserga SkDA 195, 201, apserga; apserga<br />
LKÞ XII 574; apvelka; apvelka LKÞ XIX 408; atkremta; atkremta<br />
LKÞ VI 597; iðperka; iðperka LKÞ IX 1101; iðrenka; iðrenka LKÞ XI<br />
656; iðserga; iðserga LKÞ XII 575; iðtelpa; iðtelpa LKÞ XVI 341; nelenda;<br />
nelenda SkDA 195; nuperka; nuperka LKÞ IX 1102; nurenka; nurenka<br />
LKÞ XI 658; praserga; praserga LKÞ XII 576; prirenka; prirenka<br />
LKÞ XI 663; surenka; surenka LKÞ XI 665; suserga; suserga LKÞ XII<br />
576; uþkremta; uþkremta LKÞ VI 599; þr. dar (BûgRR III 50; Bunevièiûtë,<br />
1994, 17; Bût 173; Grinaveckis, 1976, 39; Grinaveckis, 1983, 75;<br />
Grinaveckis, 1986, 117; Grinaveckis, 1991, 102–1<strong>03</strong>, 105; Kazlauskas,<br />
1968, 70; LKG II 309; Vidugiris, 1973, 205; Zinkevièius, 1966, 335).
136<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø esamojo laiko lytys<br />
turi kirtá, nuðokusá á sangràþos rodiklá.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisikimðti, prisikemða, prisikimðo; prisikirsti, prisikerta,<br />
prisikirto; prisikrimsti, prisikremta, prisikrimto; prisilásti, prisilenda, prisilindo;<br />
prisipirkti, prisiperka, prisipirko; prisipirðti, prisiperða, prisipirðo;<br />
prisirinkti, prisirenka, prisirinko; prisislinkti, prisislenka, prisislinko; prisivilkti,<br />
prisivelka, prisivilko.<br />
suŸ: – ;; susirinkti, susirenka, susirinko;; susikimðti, susikemða, susikimðo;<br />
susikirsti, susikerta, susikirto; susikrimsti, susikremta, susikrimto; susipirkti,<br />
susiperka, susipirko; susipirðti, susiperða, susipirðo; susislinkti, susislenka,<br />
susislinko; susivilkti, susivelka, susivilko.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsikirpti, iðsikerpa, iðsikirpo; iðsikirsti, iðsikerta, iðsikirto; iðsipirkti,<br />
iðsiperka, iðsipirko; iðsipirðti, iðsiperða, iðsipirðo; iðsirinkti, iðsirenka,<br />
iðsirinko; iðsitrinkti, iðsitrenka, iðsitrinko; iðsivilkti, iðsivelka, iðsivilko.<br />
paŸ: – ;; pasirinkti, pasirenka, pasirinko;; pasikirsti, pasikerta, pasikirto;<br />
pasilásti, pasilenda, pasilindo; pasipirkti, pasiperka, pasipirko; pasipirðti,<br />
pasiperða, pasipirðo; pasislinkti, pasislenka, pasislinko; pasivilkti, pasivelka,<br />
pasivilko.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsikimðti, atsikemða, atsikimðo; atsikirpti, atsikerpa, atsikirpo;<br />
atsikirsti, atsikerta, atsikirto; atsipirkti, atsiperka, atsipirko; atsirinkti,<br />
atsirenka, atsirinko; atsivilkti, atsivelka, atsivilko.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásikimðti, ásikemða, ásikimðo; ásikirpti, ásikerpa, ásikirpo; ásikirsti,<br />
ásikerta, ásikirto; ásipirðti, ásiperða, ásipirðo; ásisirgti, ásiserga, ásisirgo<br />
(prieðdëlinë nesangràþinë ir neprieðdëlinë sangràþinë lytis bk. nevartojama);<br />
ásivilkti, ásivelka, ásivilko.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsikimðti, uþsikemða, uþsikimðo; uþsikirsti, uþsikerta, uþsikirto;<br />
uþsikrimsti, uþsikremta, uþsikrimto; uþsilásti, uþsilenda, uþsilindo;<br />
uþsisirgti, uþsiserga, uþsisirgo (prieðdëlinë nesangràþinë ir neprieðdëlinë<br />
sangràþinë lytis bk. nevartojama); uþsivilkti, uþsivelka, uþsivilko.<br />
apŸ: – ;; apsivilkti, apsivelka, apsivilko;; apsikirpti, apsikerpa, apsikirpo;<br />
apsikirsti, apsikerta, apsikirto; apsipirkti, apsiperka, apsipirko; apsirinkti,<br />
apsirenka, apsirinko.<br />
nuŸ: – ;; nusipirkti, nusiperka, nusipirko;; nusikirpti, nusikerpa, nusikirpo;<br />
nusikirsti, nusikerta, nusikirto; nusikrimsti, nusikremta, nusikrimto;<br />
nusivilkti, nusivelka, nusivilko.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasikirsti, prasikerta, prasikirto; prasirinkti, prasirenka,<br />
prasirinko.<br />
parŸ: – ;; – ;; parsivilkti, parsivelka, parsivilko.
137<br />
Prieðdëlis perŸ gauna kirtá ir sangràþiniuose veiksmaþodþiuose: – ;; – ;;<br />
persikirsti, persikerta, persikirto; persivilkti, persivelka, persivilko.<br />
Studentai daþniausiai kirèiuoja esamojo laiko lyèiø prieðdëlá (ar sangràþos<br />
rodiklá): atvelka (62:0); iðlenda (41:6); iðrenka (68:7); neserga (28:1);<br />
nuperka (61:1), nusiperka (24:0); paslenka (28:1); pakerta (43:3); prilenda<br />
(61:1); sukemða (60:0); sukerpa (45:1); sukremta (42:4); surenka (28:0);<br />
sutelpa (51:1); þr. dar (Grumadienë, 1988, 145).<br />
8. Tvirtagalæ ðaknies priegaidæ turi tie veiksmaþodþiai, kuriø esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendratyje tarp<br />
ðaknies ilgojo balsio ir Ÿti vartojami priebalsiai Ÿl/rŸ, esamojo laiko formoje<br />
tarp ðaknies ilgojo balsio ir kamiengalio – Ÿl/rstŸ, bûtojo kartinio<br />
laiko formoje – Ÿl/rŸ, visø formø ðaknø skiemens pagrindu eina ilgieji balsiai<br />
ë, o ar dvibalsis ai (bendraties ir esamojo laiko ðaknyse susidaro netikrøjø,<br />
t. y. antriniø, dvigarsiø ar trigarsiø).<br />
Tokiø pirminiø veiksmaþodþiø bk. yra tik keli: – ;; – ;; dërti, dërsta,<br />
dëro; mëlti, mëlsta, mëlo; norti, norsta, noro; smëlti, smëlsta, smëlo; stërti,<br />
stërsta, stëro; ðëlti, ðëlsta, ðëlo; tolti, tolsta, tolo.<br />
Þr. dar (Stundþia, 1995, 121; Vaitkevièiûtë, 1997, 123; Vidþiûnas,<br />
1997, 191).<br />
Veiksmaþodþiø, ðaknyje turinèiø balsá o, kirèiavimo norma nëra labai<br />
tvirta: norti, norsta, noro Kam II 79, norti, norsta, noro RÞ 283, DÞ2 433,<br />
DÞ3 428, norti, norsta, noro ir norti, norsta, noro LTÞ 196 (plg. norti, norsta,<br />
noro LKÞ VIII 865); tolti, tolsta, tolo Kam II 129, SkBK 84, RV 191,<br />
RÞ 356, LV 555, DÞ1 862, DÞ2 855, SkRÞ 1575, tolti, tolsta, tolo LTÞ<br />
320, tolti, tolsta, tolo ir tolti, tolsta, tolo DÞ3 849, MKÞ 326 (plg. tolti, tolsta<br />
(Ÿa), tolo; tolti, tolsta (tolna), tolo LKÞ XVI 504, tolti, tolsta (tolna), tolo<br />
DûnÞ 401); þr. dar (Lyberis, 1987, 66; Vidþiûnas, 1997, 191; Vitkauskas,<br />
1988, 69; Vitkauskas, 1997, 264; Vitkauskas, 1999, 93).<br />
Plg. panaðios sandaros, bet tvirtapradiðkai kirèiuojamà veiksmaþodá<br />
sûrti, sûrsta, sûro (þr. p. 86).<br />
Nekodifikuotoje kalboje ávairuoja dar ðio þodþio kirèiavimas: mëlti<br />
SkÞD 487, mëlti, mëlsta, mëlo LKÞ VII 1040, mëlti, mëlsta, mëlo DrskÞ<br />
206; þr. dar (Vidþiûnas, 1997, 191).<br />
Kiek daugiau vartojama panaðios sandaros prieðdëliniø veiksmaþodþiø<br />
(kirèiuojami jie taip pat kaip ir neprieðdëliniai).<br />
paŸ: – ;; – ;; padërti, padërsta, padëro; pagailti, pagailsta, pagailo<br />
(neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama); pakvailti, pakvailsta, pakvailo
138<br />
(neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama); pamëlti, pamëlsta, pamëlo; panorti,<br />
panorsta, panoro; pasmëlti, pasmëlsta, pasmëlo; pastërti, pastërsta, pastëro;<br />
paðëlti, paðëlsta, paðëlo; patolti, patolsta, patolo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nustërti, nustërsta, nustëro; nutolti, nutolsta, nutolo.<br />
atiŸ: – ;; – ;; atitolti, atitolsta, atitolo.<br />
áŸ: – ;; – ;; áðëlti, áðëlsta, áðëlo.<br />
priŸ: – ;; – ;; priðëlti, priðëlsta, priðëlo.<br />
suŸ: – ;; – ;; sukvailti, sukvailsta, sukvailo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama).<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþmëlti, uþmëlsta, uþmëlo.<br />
Plg. bk. prieðdëliniø lyèiø gretimybes: atitolti, atitolsta, atitolo DÞ2<br />
48, atitolti, atitolsta, atitolo ir atitolti, atitolsta, atitolo DÞ3 48 (plg. atitolti,<br />
atitolsta, atitolo; atitolti, atitolsta, atitolo LKÞ XVI 505); nutolti, nutolsta,<br />
nutolo DÞ2 461, SkRÞ 915, nutolti, nutolsta, nutolo ir nutolti,<br />
nutolsta, nutolo DÞ3 456 (plg. nutolti, nutolsta, nutolo; nutolti, nutolsta,<br />
nutolo LKÞ XVI 505); patolti, patolsta, patolo DÞ2 532, patolti, patolsta,<br />
patolo ir patolti, patolsta, patolo DÞ3 525 (plg. patolti, patolsta, patolo<br />
LKÞ XVI 506).<br />
Prieðdëlinës sangràþi n ë s lytys retos.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásiðëlti, ásiðëlsta, ásiðëlo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasigailti, pasigailsta, pasigailo.<br />
Studentai nenori kirèiuoti ðëlstu (3:35); tolstu (0:98).<br />
Plg. dar prieðdëliniø lyèiø kirèiavimo polinkius: nustërau (5:48); nutolau<br />
(1:59); pamëlau (6:55); panorau (0:58); paðëlau (5:55).<br />
9. Tvirtagaliðkai kirèiuojami tie veiksmaþodþiai, kuriø esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿia, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendratyje tarp ðaknies<br />
skiemens pagrindo garsø ir Ÿti vartojami pavieniai ŸSŸ tipo priebalsiai,<br />
esamojo laiko formoje tarp ðaknies skiemens pagrindo ir kamiengalio<br />
– ŸSè/dþŸ, bûtojo kartinio laiko – ŸSt/dŸ, visø formø ðaknies skiemens<br />
pagrindu eina nesikaitaliojantys miðrieji dvigarsiai, ilgieji balsiai.<br />
Tokiø þodþiø nëra daug: – ;; – ;; brûzti, brûzdþia, brûzdë; drumsti, drumsèia,<br />
drumstë; griozti, griozdþia, griozdë; grumzti, grumzdþia, grumzdë; ðlamðti,<br />
ðlamðèia, ðlamðtë; ðlemðti, ðlemðèia, ðlemðtë; urðti, urðèia, urðtë.<br />
Þr. dar (Vaitkevièiûtë, 1997, 123).<br />
Ðio bûrelio þodþiai beveik sutampa su gausesniais veiksmaþodþiais,<br />
po ðaknies skiemens pagrindo garsø turinèiais dar T tipo priebalsá (g/k),<br />
plg.: bergþti, bergþdþia, bergþdë; kvëkðti, kvëkðèia, kvëkðtë ir kt. (þr. p. 124).
139<br />
Vienas veiksmaþodis yra ágavæs sangràþi n á pavidalà (pagrindinës<br />
formos iðlaiko pirminio veiksmaþodþio ðaknies kirtá ir priegaidæ): – ;; – ;;<br />
drumstis, drumsèiasi, drumstësi.<br />
Vartojami ir p rieðdëliniai veiksmaþodþiai (jø bûtojo kartinio laiko<br />
forma turi kirtá, nuðokusá á prieðdëlá).<br />
suŸ: – ;; – ;; sudrumsti, sudrumsèia, sudrumstë; suðlamðti, suðlamðèia,<br />
suðlamðtë; suðlemðti, suðlemðèia, suðlemðtë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðgriozti, iðgriozdþia, iðgriozdë.<br />
paŸ: – ;; – ;; padrumsti, padrumsèia, padrumstë.<br />
priŸ: – ;; – ;; priðlemðti, priðlemðèia, priðlemðtë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþgriozti, uþgriozdþia, uþgriozdë.<br />
Tarmëse kirtá gali bûti gavæ esamojo laiko formø prieðdëliai: priðlemðèia;<br />
priðlemðèia LKÞ XIV 1043; suðlemðèia; suðlemðèia LKÞ XIV 1044.<br />
Nedaþnos yra prieðdëlinës sangràþi n ë s lytys (bûtojo kartinio<br />
laiko formos turi sangràþos rodiklio ŸsiŸ kirtá).<br />
suŸ: – ;; – ;; susidrumsti, susidrumsèia, susidrumstë; susiðlemðti, susiðlemðèia,<br />
susiðlemðtë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisiðlemðti, prisiðlemðèia, prisiðlemðtë.<br />
10. Tvirtagaliðkai kirèiuojami kai kurie veiksmaþodþiai, turintys<br />
esamojo laiko kamiengalá Ÿia, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendraties<br />
ðaknies skiemens pagrindo dvigarsá tiesiai prieð Ÿti, esamojo ir bûtojo kartinio<br />
laiko formose tarp ðaknies dvigarsio ir kamiengalio ŸRŸ tipo priebalsá,<br />
bendraties ðaknyje – miðriuosius dvigarsius Ÿem/rŸ, esamojo laiko ðaknyje<br />
– balsá e, bûtojo kartinio laiko – balsá ë.<br />
Ðitaip bk. siûloma kirèiuoti keletà þodþiø: remti, remia, rëmë;; sverti,<br />
sveria, svërë;; berti, beria, bërë; perti, peria, përë; tremti, tremia, trëmë; þerti,<br />
þeria, þërë.<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 44; Bût 163; Laigonaitë, 1978, 73; LKG<br />
II 299; Stundþia, 1995, 121–122, 124; Vaitkevièiûtë, 1997, 124–125; Venckutë,<br />
1983, 127; Vidþiûnas, 1997, 191).<br />
Vienu metu bk. mëginta teikti ir tvirtapradá kirèiavimà (ypaè tø þodþiø,<br />
kuriø ðaknø skiemens pagrindu eina er : e : ë; reèiau em : e : ë):<br />
berti, beria, bërë (ryt. berti, beria, bërë) Kam II 21, berti, beria, bërë SkBK<br />
45, RV 70, RÞ 171, LV 2<strong>03</strong>, DÞ1 76, SkRÞ 163, LTÞ 48, DÞ3 80, MKÞ<br />
144, berti, beria, bërë ir berti, beria, bërë DÞ2 78 (plg. berti; berti BûgRR II<br />
430, berti, beria, bërë; berti, beria, bërë LKÞ I 772, berti, beria, bërë DûnÞ<br />
471, DrskÞ 34); perti, peria, përë (ryt. perti, peria, përë) Kam II 89, perti,
140<br />
peria, përë Bût 163, SkBK 69, RV 148, RÞ 297, LV 431, DÞ1 577, SkRÞ<br />
1024, LTÞ 218, DÞ3 549, perti, peria, përë ir perti, peria, përë DÞ2 556 (plg.<br />
perti; perti BûgRR II 431, SkÞD 580, perti, peria, përë; perti, peria, përë<br />
LKÞ IX 858, perti, peria, përë DûnÞ 520, DrskÞ 259; þr. dar KF 50);<br />
sverti, sveria, svërë (ryt. sverti, sveria, svërë) Kam 119, sverti, sveria, svërë<br />
SkBK 80, RV 180, RÞ 342, LV 527, DÞ1 791, SkRÞ 1433, LTÞ 294, DÞ3<br />
795, MKÞ 307, sverti, sveria, svërë ir sverti, sveria, svërë DÞ2 800 (plg.<br />
sverti; sverti BûgRR II 432, sverti SkÞD 28tt., sverti, sveria, svërë; sverti,<br />
sveria, svërë LKÞ XIV 311, sverti, sveria, svërë DûnÞ 361, 538, sverti, sveria,<br />
svërë DrskÞ 360; þr. dar KF 51); tremti (ir tremti), tremia, trëmë (ir<br />
trëmë) Kam II 130, tremti, tremia, trëmë SkBK 84, RV 192, RÞ 358, RV<br />
558, DÞ1 868, DÞ2 859, SkRÞ 1588, LTÞ 323, DÞ3 854, MKÞ 327 (plg.<br />
tremti; tremti BûgRR II 432, SkÞD 468, tremti SkDA 69, tremti, tremia,<br />
trëmë LKÞ XVI 751); þerti, þeria, þërë (ryt. þerti, þeria, þërë) Kam II 145,<br />
þerti, þeria, þërë Bût 163, SkBK 91, RV 207, RÞ 377, LV 598, DÞ1 971,<br />
SkRÞ 1791, LTÞ 360, DÞ3 954, MKÞ 351, þerti, þeria, þërë ir þerti, þeria,<br />
þërë DÞ2 961 (plg. þerti; þerti BûgRR II 432, þerti SkÞD 83tt., þerti, þeria,<br />
þërë; þerti, þeria, þërë LKÞ XX 411, þerti, þera, þërë DûnÞ 557, DrskÞ 476;<br />
þr. dar KF 51); þr. dar (Akelaitienë, 1994, 6; Bernadiðienë, 1973, 44; DLKG<br />
285, 289, 322; Girdenis, 1981, 4–6; Grinaveckis, 1991, 95, 97, 99, 102;<br />
Kazlauskas, 1968, 320, 350, 352; Klimavièius, 1994, 50; Laigonaitë, 1978,<br />
73; LKG II 246, 288; Mikalauskaitë, 1957, 87; Morkûnas, 1960, 13, 25;<br />
Pakalka, 1995, 216; Skardþius, 1968, 24, 76; Stundþia, 1995, 23, 122, 124;<br />
Valeckienë, 1977, 62; Valiuvienë, Pupkis, 1978, 25; Vidþiûnas, 1990, 100;<br />
Vidþiûnas, 1997, 65, 189, 191; Vitkauskas, 1981, 21; Vitkauskas, 1988,<br />
71, 97; Vitkauskas, 1995, 69).<br />
Kaip nurodyta A. Girdenio (1981) ir kt. autoriø, daþno ðiø þodþiø ðaknies<br />
tvirtagaliðkumà dera sieti su miðriøjø priesagos Ÿstyti veiksmaþodþiø<br />
kirèiavimu, plg.: berti, beria, bërë – barstyti, barsto, barstë; remti, remia,<br />
rëmë – ramstyti, ramsto, ramstë; sverti, sveria, svërë – svarstyti, svarsto, svarstë;<br />
þerti, þeria, þërë – þarstyti, þarsto, þarstë.<br />
Tarmëse dvejopai kirèiuojama ir remti; remti BûgRR II 431, remti<br />
SkÞD 319tt., remti, remia, rëmë; remti, remia, rëmë LKÞ XI 433, remti,<br />
remia, rëmë DûnÞ 301, 528, DrskÞ 301; þr. dar (Grinaveckis, 1991, 98;<br />
Kazlauskas, 1968, 350, 352; Valeckienë, 1977, 62).<br />
Tvirtapradá visø aptariamø pirminiø veiksmaþodþiø kirèiavimà, matyt,<br />
labiausiai skatina gausesni panaðios fonetinës ir morfologinës sandaros
141<br />
þodþiai, pvz.: gerti, geria, gërë; semti, semia, sëmë ir kt., þr. p. 209; plg.<br />
(Stundþia, 1995, 122).<br />
Sangràþi n i ø lyèiø pagrindinës formos iðlaiko tà patá ðaknies kirtá<br />
ir priegaidæ: – ;; – ;; pertis, periasi, përësi; remtis, remiasi, rëmësi; svertis,<br />
sveriasi, svërësi.<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø esamojo ir bûtojo kartinio laiko formos<br />
turi kirtá, nuðokusá á prieðdëlá.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nuberti, nuberia, nubërë; nuperti, nuperia, nupërë; nusverti,<br />
nusveria, nusvërë; nutremti, nutremia, nutrëmë; nuþerti, nuþeria, nuþërë.<br />
paŸ: – ;; paremti, paremia, parëmë; pasverti, pasveria, pasvërë;; paberti,<br />
paberia, pabërë; paperti, paperia, papërë; paþerti, paþeria, paþërë.<br />
suŸ: – ;; – ;; suberti, suberia, subërë; superti, superia, supërë; suremti,<br />
suremia, surëmë; susverti, susveria, susvërë; suþerti, suþeria, suþërë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðberti, iðberia, iðbërë; iðperti, iðperia, iðpërë; iðtremti, iðtremia,<br />
iðtrëmë; iðþerti, iðþeria, iðþërë.<br />
priŸ: – ;; – ;; priberti, priberia, pribërë; priremti, priremia, prirëmë; prisverti,<br />
prisveria, prisvërë; priþerti, priþeria, priþërë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþberti, uþberia, uþbërë; uþperti, uþperia, uþpërë; uþremti,<br />
uþremia, uþrëmë; uþþerti, uþþeria, uþþërë.<br />
apŸ (apiŸ): – ;; – ;; apiberti, apiberia, apibërë; apsverti, apsveria, apsvërë;<br />
apþerti, apþeria, apþërë.<br />
áŸ: – ;; – ;; áberti, áberia, ábërë; áperti, áperia, ápërë; áremti, áremia, árëmë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atremti, atremia, atrëmë; atsverti, atsveria, atsvërë.<br />
praŸ: – ;; – ;; praberti, praberia, prabërë.<br />
Prieðdëlis perŸ visose formose gauna kirtá: – ;; – ;; persverti, persveria,<br />
persvërë.<br />
Plg. dar bk. prieðdëliniø lyèiø kirèiavimo gretimybes (bûtojo kartinio<br />
laiko ðaknies tvirtapradë priegaidë neleidþia kirèiui ðokti á prieðdëlá):<br />
apiberti, apiberia, apibërë ir apiberti, apiberia, apibërë DÞ2 24, apiberti,<br />
apiberia, apibërë DÞ3 23 (plg. apiberti, apiberia, apibërë; apiberti, apiberia,<br />
apibërë LKÞ I 772); apsverti, apsveria, apsvërë ir apsverti, apsveria, apsvërë<br />
DÞ2 36, apsverti, apsveria, apsvërë DÞ3 35 (plg. apsverti, apsveria, apsvërë;<br />
apsverti, apsveria, apsvërë LKÞ XIV 313); apþerti, apþeria, apþërë ir apþerti,<br />
apþeria, apþërë DÞ2 39, apþerti, apþeria, apþërë DÞ3 38 (plg. apþerti,<br />
apþeria, apþërë; apþerti, apþeria, apþërë LKÞ XX 413); atsverti, atsveria,<br />
atsvërë ir atsverti, atsveria, atsvërë DÞ2 59, atsverti, atsveria, atsvërë DÞ3 59<br />
(plg. atsverti, atsveria, atsvërë; atsverti, atsveria, atsvërë LKÞ XIV 313);
142<br />
áberti, áberia, ábërë ir áberti, áberia, ábërë DÞ2 198, áberti, áberia, ábërë DÞ3<br />
199 (plg. áberti, áberia, ábërë; áberti, áberia, ábërë LKÞ I 773); áperti, áperia,<br />
ápërë ir áperti, áperia, ápërë DÞ2 214, áperti, áperia, ápërë DÞ3 216 (plg. áperti,<br />
áperia, ápërë LKÞ IX 859); iðberti, iðberia, iðbërë ir iðberti, iðberia, iðbërë<br />
DÞ2 223, iðberti, iðberia, iðbërë DÞ3 225 (plg. iðberti, iðberia, iðbërë; iðberti,<br />
iðberia, iðbërë LKÞ I 773); iðperti, iðperia, iðpërë ir iðperti, iðperia, iðpërë<br />
DÞ2 246, iðperti, iðperia, iðpërë DÞ3 247 (plg. iðperti, iðperia, iðpërë; iðperti,<br />
iðperia, iðpërë LKÞ IX 859); iðþerti, iðþeria, iðþërë ir iðþerti, iðþeria, iðþërë<br />
DÞ2 260, iðþerti, iðþeria, iðþërë DÞ3 261; nuberti, nuberia, nubërë ir nuberti,<br />
nuberia, nubërë DÞ2 434, nuberti, nuberia, nubërë DÞ3 429 (plg. nuberti,<br />
nuberia, nubërë; nuberti, nuberia, nubërë LKÞ I 773); nuperti, nuperia, nupërë<br />
ir nuperti, nuperia, nupërë DÞ2 452, nuperti, nuperia, nupërë DÞ3 446<br />
(plg. nuperti, nuperia, nupërë LKÞ IX 859); nusverti, nusveria, nusvërë ir<br />
nusverti, nusveria, nusvërë DÞ2 459, nusverti, nusveria, nusvërë DÞ3 454<br />
(plg. nusverti, nusveria, nusvërë; nusverti, nusveria, nusvërë LKÞ XIV 315);<br />
nuþerti, nuþeria, nuþërë ir nuþerti, nuþeria, nuþërë DÞ2 464, nuþerti, nuþeria,<br />
nuþërë DÞ3 459 (plg. nuþerti, nuþeria, nuþërë; nuþerti, nuþeria, nuþërë<br />
LKÞ XX 414); paberti, paberia, pabërë ir paberti, paberia, pabërë DÞ2<br />
472, paberti, paberia, pabërë DÞ3 467 (plg. paberti, paberia, pabërë; paberti,<br />
paberia, pabërë LKÞ I 773); paperti, paperia, papërë ir paperti, paperia,<br />
papërë DÞ2 502, paperti, paperia, papërë DÞ3 496 (plg. paperti, paperia,<br />
papërë LKÞ IX 860); pasverti, pasveria, pasvërë ir pasverti, pasveria, pasvërë<br />
DÞ2 525, pasverti, pasveria, pasvërë DÞ3 518 (plg. pasverti, pasveria,<br />
pasvërë; pasverti, pasveria, pasvërë LKÞ XIV 316, pasvërë DrskÞ 360);<br />
paþerti, paþeria, paþërë ir paþerti, paþeria, paþërë DÞ2 540, paþerti, paþeria,<br />
paþërë DÞ3 792 (plg. paþerti, paþeria, paþërë; paþerti, paþeria, paþërë LKÞ<br />
XX 415); praberti, praberia, prabërë ir praberti, praberia, prabërë DÞ2 587,<br />
praberti, praberia, prabërë DÞ3 580 (plg. praberti, praberia, prabërë; praberti,<br />
praberia, prabërë LKÞ I 774); priberti, priberia, pribërë ir priberti,<br />
priberia, pribërë DÞ2 6<strong>03</strong>, priberti, priberia, pribërë DÞ3 595 (plg. priberti,<br />
priberia, pribërë; priberti, priberia, pribërë LKÞ I 774); prisverti, prisveria,<br />
prisvërë ir prisverti, prisveria, prisvërë DÞ2 626, prisverti, prisveria, prisvërë<br />
DÞ3 618 (plg. prisverti, prisveria, prisvërë; prisverti, prisveria, prisvërë LKÞ<br />
XIV 317); priþerti, priþeria, priþërë ir priþerti, priþeria, priþërë DÞ2 630,<br />
priþerti, priþeria, priþërë DÞ3 622 (plg. priþerti, priþeria, priþërë; priþerti, priþeria,<br />
priþërë LKÞ XX 416); suberti, suberia, subërë ir suberti, suberia, subërë<br />
DÞ2 749, suberti, suberia, subërë DÞ3 743 (plg. suberti, suberia, subërë;<br />
suberti, suberia, subërë LKÞ I 774); superti, superia, supërë ir superti,
143<br />
superia, supërë DÞ2 775, superti, superia, supërë DÞ3 769 (plg. superti, superia,<br />
supërë LKÞ IX 860); susverti, susveria, susvërë ir susverti, susveria,<br />
susvërë DÞ2 788, susverti, susveria, susvërë DÞ3 782 (plg. susverti, susveria,<br />
susvërë; susverti, susveria, susvërë LKÞ XIV 318); suþerti, suþeria, suþërë ir<br />
suþerti, suþeria, suþërë DÞ2 797, suþerti, suþeria, suþërë DÞ3 792 (plg. suþerti,<br />
suþeria, suþërë; suþerti, suþeria, suþërë LKÞ XX 417); uþberti, uþberia, uþbërë<br />
ir uþberti, uþberia, uþbërë DÞ2 880, uþberti, uþberia, uþbërë DÞ3 875 (plg.<br />
uþberti SkÞD 554, uþberti, uþberia, uþbërë; uþberti, uþberia, uþbërë LKÞ I<br />
774); uþperti, uþperia, uþpërë ir uþperti, uþperia, uþpërë DÞ2 896, uþperti,<br />
uþperia, uþpërë DÞ3 890 (plg. uþperti, uþperia, uþpërë LKÞ IX 860); uþþerti,<br />
uþþeria, uþþërë ir uþþerti, uþþeria, uþþërë DÞ2 907, uþþerti, uþþeria, uþþërë DÞ3<br />
901 (plg. uþþerti, uþþeriu, uþþëriau NdÞ V 170); þr. dar (Pakalka, 1995, 216).<br />
Plg. dar nekodifikuotas prieðdëliniø lyèiø kirèiavimo gretimybes: áremti,<br />
áremia, árëmë; áremti, áremia, árëmë LKÞ XI 436; iðtremti, iðtremia, iðtrëmë;<br />
iðtremti, iðtremia, iðtrëmë LKÞ XVI 752; þr. dar (Vidþiûnas, 1997, 65, 189).<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø esamojo ir bûtojo<br />
kartinio laiko formose kirtis yra nuðokæs á sangràþos rodiklá.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasiberti, pasiberia, pasibërë; pasiperti, pasiperia, pasipërë;<br />
pasiremti, pasiremia, pasirëmë; pasisverti, pasisveria, pasisvërë.<br />
suŸ: – ;; – ;; susiberti, susiberia, susibërë; susiremti, susiremia, susirëmë;<br />
susisverti, susisveria, susisvërë; susiþerti, susiþeria, susiþërë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsiremti, atsiremia, atsirëmë; atsisverti, atsisveria, atsisvërë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásiberti, ásiberia, ásibërë; ásiremti, ásiremia, ásirëmë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsiberti, iðsiberia, iðsibërë; iðsiperti, iðsiperia, iðsipërë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusiberti, nusiberia, nusibërë; nusiperti, nusiperia, nusipërë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisiberti, prisiberia, prisibërë; prisiþerti, prisiþeria, prisiþërë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsiberti, uþsiberia, uþsibërë; uþsiremti, uþsiremia, uþsirëmë.<br />
Prieðdëlis perŸ ir sangràþiniø veiksmaþodþiø formose turi kirtá: – ;; – ;;<br />
persisverti, persisveria, persisvërë.<br />
Studentø kirèiavimo polinkiai ðitokie: berti (prg. 10:32), bëriau (6:38);<br />
perti (prg. 9:33), përiau (3:37); remti(s) (prg. 34:9), rëmiau(si) (28:16);<br />
sverti (prg. 7:54), svëriau (5:55); tremti (prg. 47:9), trëmiau (33:22); þerti<br />
(prg. 9:25), þëriau (5:31).<br />
Plg. dar prieðdëliniø lyèiø kirèiavimo polinkius: iðbërë (10:19); iðpërë<br />
(10:50), iðtrëmë (25:4); parëmë (28:16); pasvërë (10:47); paþërë (8:21).<br />
11. Tvirtagalæ ðaknies priegaidæ turi vienas kitas veiksmaþodis,<br />
kurio ðaknies dvibalsis ie bendratyje eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo ir bûtojo<br />
kartinio laiko formose tarp ie ir kamiengalio vartojamas ŸjŸ.
144<br />
Bk. tradiciðkai teikiama kirèiuoti: – ;; sieti, sieja, siejo;; glieti, glieja,<br />
gliejo; grieti, grieja, griejo; lieti, lieja, liejo „daryti ið lydyto metalo ar ko<br />
kito“.<br />
Þr. dar (LV 147; SkBK 31; Stundþia, 1995, 121; Vaitkevièiûtë, 1997,<br />
122; Vidþiûnas, 1997, 191).<br />
Taèiau nuo tvirtagalio kirèiavimo jau linkstama tolti: lieti, lieja, liejo<br />
Kam II 69, RV 126, RÞ 262, LV 357, DÞ1 422, DÞ2 368, SkRÞ 747, LTÞ<br />
169, MKÞ 223, lieti, lieja, liejo ir lieti, lieja, liejo DÞ3 365 (plg. leju, liejau,<br />
lieti BûgRR I 299, II 429, lieti SkÞD 321tt., lieti, lieja, liejo; lieti LKÞ VII<br />
444); sieti, sieja (seja), siejo (sëjo) Kam II 107, sieti, sieja, siejo SkBK 31,<br />
76, RV 168, RÞ 326, LV 146, 493, DÞ1 715, DÞ2 697, SkRÞ 1285, MKÞ<br />
287, sieti, sieja, siejo LTÞ 267, sieti, sieja, siejo ir sieti, sieja, siejo DÞ3 691<br />
(plg. sieti BûgRR I 367tt., SkÞD 41tt., sieti, sieja (siena, seja, sina), siejo<br />
(sienë, sinë); sieti, seja, siejo LKÞ XII 532, sieti, seja, siejo DûnÞ 321, DrskÞ<br />
324); þr. dar (Hjelmslev, 1932, 212; Laigonaitë, 1959, 69; Vidþiûnas, 1997,<br />
189; Vaitkevièiûtë, 1997, 118; Vitkauskas, 1988, 69–70; Vitkauskas, 1997,<br />
264; Vitkauskas, 1999, 93–94). V. Kamantauskas gal per klaidà nurodë<br />
þodþiø glieti, grieti bûtojo kartinio laiko formø gretimybes su tvirtaprade<br />
priegaide – glëjo, grëjo, þr. Kam II 42, 43 (LKÞ III tokiø lyèiø nëra).<br />
Tvirtapradá kirèiavimà glieti, glieja, gliejo RV 96 P. Skardþius taisë<br />
remdamasis miðriuoju priesagos Ÿstyti vediniu: „plg. glieti : glaistyti, glaisto<br />
= ðlieti : ðlaistyti, ðlaisto“ (Skardþius, 1938, 95); plg. glieti BûgRR II<br />
402 tt., SkÞD 204 tt., DrskÞ 104, glieti, glieja, gliejo; glieti LKÞ III 421; þr.<br />
dar (Girdenis, 1981, 5; Stundþia, 1995, 122; Vitkauskas, 1988, 70; Vitkauskas,<br />
1997, 263). Pagrindiná variantà sieti, sieja, siejo palaiko saistyti,<br />
saisto, saistë; plg. dar: grieti, grieja, griejo – graistyti, graisto, graistë LKÞ III<br />
5<strong>03</strong>, lieti, lieja, liejo „lipinti kuo, glieti“ LKÞ VII 444 – laistyti, laisto, laistë<br />
„tepti, lipinti kuo, glaistyti“ LKÞ VII 65 (þr. BûgRR I 299).<br />
Dël analogiðkos sandaros þodþio ðlieti, ðlieja, ðliejo ir kt. kirèiavimo<br />
þr. p. 78.<br />
Tvirtagalæ ðakná bk. turi ir sangràþi n ë s lytys: – ;; – ;; glietis, gliejasi,<br />
gliejosi; lietis, liejasi, liejosi; sietis, siejasi, siejosi.<br />
Pridëti prieðdëliai kirèiavimo nekeièia.<br />
priŸ: – ;; – ;; priglieti, priglieja, prigliejo; prilieti, prilieja, priliejo; prisieti,<br />
prisieja, prisiejo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðglieti, iðglieja, iðgliejo; iðlieti, iðlieja, iðliejo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nugrieti, nugrieja, nugriejo; nulieti, nulieja, nuliejo.
145<br />
suŸ: – ;; susieti, susieja, susiejo;; sulieti, sulieja, suliejo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþglieti, uþglieja, uþgliejo; uþlieti, uþlieja, uþliejo.<br />
apŸ: – ;; – ;; apglieti, apglieja, apgliejo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsieti, atsieja, atsiejo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasieti, pasieja, pasiejo.<br />
Tik prieðdëlis perŸ atitraukia á save kirtá: – ;; – ;; perlieti, perlieja, perliejo.<br />
Taip pat kirèiuojami ir prieðdëliniai sangràþi niai veiksmaþodþiai.<br />
suŸ: – ;; – ;; susilieti, susilieja, susiliejo; susisieti, susisieja, susisiejo.<br />
Plg. bk. prieðdëliniø lyèiø kirèiavimo gretimybes: atsieti, atsieja, atsiejo<br />
DÞ2 55, SkRÞ 109, atsieti, atsieja, atsiejo ir atsieti, atsieja, atsiejo<br />
DÞ3 55 (plg. atsieti, atsieja, atsiejo; atsieti, atsieja, atsiejo LKÞ XII 533);<br />
iðlieti, iðlieja, iðliejo DÞ2 241, iðlieti, iðlieja, iðliejo ir iðlieti, iðlieja, iðliejo<br />
DÞ3 242 (plg. iðlieti, iðlieja, iðliejo LKÞ VII 444); nulieti, nulieja, nuliejo<br />
DÞ2 444, nulieti, nulieja, nuliejo ir nulieti, nulieja, nuliejo DÞ3 439 (plg.<br />
nulieti, nulieja, nuliejo; nulieti, nulieja, nuliejo LKÞ VII 444); pasieti,<br />
pasieja, pasiejo DÞ2 514, pasieti, pasieja, pasiejo ir pasieti, pasieja, pasiejo<br />
DÞ3 508 (plg. pasieti, pasieja, pasiejo; pasieti, pasieja, pasiejo LKÞ<br />
XII 533); prilieti, prilieja, priliejo DÞ2 617, prilieti, prilieja, priliejo ir prilieti,<br />
prilieja, priliejo DÞ3 609 (plg. prilieti, prilieja, priliejo LKÞ VII 445); prisieti,<br />
prisieja, prisiejo DÞ2 623, prisieti, prisieja, prisiejo ir prisieti, prisieja,<br />
prisiejo DÞ3 614 (plg. prisieti, prisieja, prisiejo; prisieti LKÞ XII 533);<br />
sulieti, sulieja, suliejo DÞ2 766, SkRÞ 1420, sulieti, sulieja, suliejo ir sulieti,<br />
sulieja, suliejo DÞ3 762 (plg. sulieti, sulieja, suliejo LKÞ VII 445);<br />
susieti, susieja, susiejo DÞ2 782, susieti, susieja, susiejo ir susieti, susieja,<br />
susiejo DÞ3 776 (plg. susieti, susieja, susiejo; susieti LKÞ XII 533); uþlieti,<br />
uþlieja, uþliejo DÞ2 892, uþlieti, uþlieja, uþliejo ir uþlieti, uþlieja, uþliejo<br />
DÞ3 887 (plg. uþlieti, uþlieja, uþliejo LKÞ VII 445); DÞ2 51, matyt, per<br />
apsirikimà kirèiuota atlieti, atlieja, atliejo; DÞ3 51 nurodomos gretimybës<br />
atlieti, atlieja, atliejo ir atlieti, atlieja, atliejo, bet jos bk. nevartotinos<br />
(plg. atlieti, atlieja, atliejo LKÞ VII 444); þr. dar (Vitkauskas, 1997, 264).<br />
Prieðdëliniø lyèiø kirèiavimas tarmëse ávairuoja (esama formø su tvirtaprade<br />
ðaknimi, su kirèiu, nuðokusiu á prieðdëlá tais atvejais, kai esamojo<br />
ar bûtojo kartinio laiko ðaknis ið prigimties nëra ilga (bûtojo kartinio<br />
laiko kamiengalis esti Ÿë), ir net tada, kai bûtasis kartinis laikas turi ilgà<br />
ðakná ir kamiengalá Ÿo; pastarasis kirèiavimo atvejis rodosi anomaliðkas):
146<br />
apglieti, apglieja (apgliena, apigleja), apgliejo (apgliejo, apglinë, apiglinë);<br />
apglieti LKÞ III 421; álieti, álieja (áleja), áliejo (áliejo) LKÞ VII 444; iðglieti,<br />
iðglieja (iðgleja), iðgliejo (iðgliejo) LKÞ III 422; iðlieti, iðlieja (iðleja),<br />
iðliejo (iðliejo) LKÞ VII 444; nugrieti, nugrieja (nugriena), nugriejo (nugrinë;<br />
nugrienë) LKÞ III 594, nugriejo SkDA 199; nulieti, nulieja (nuleja),<br />
nuliejo (nuliejo) LKÞ VII 444; pasieti, pasieja (paseja; pasina), pasiejo<br />
(pasinë) LKÞ XII 533; sulieti, sulieja (suleja), suliejo (suliejo) LKÞ<br />
VII 445; susieti, susieja (susina, suseja, susena), susiejo (susëjo, susinë)<br />
LKÞ XII 533; uþglieti, uþglieja (uþgliena, uþgleja), uþgliejo (uþgliejo, uþglinë);<br />
uþglieti LKÞ III 422; uþlieti, uþlieja (uþleja), uþliejo (uþliejo) LKÞ<br />
VII 445.<br />
Studentai visai nenori kirèiuoti sieju (0:98).<br />
Plg. dar prieðdëlinës lyties kirèiavimo polinkius: susiejau (0:59).<br />
12. Tvirtagalæ ðaknies priegaidæ turi veiksmaþodþiai, kuriø esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿia, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendratyje tarp<br />
ðaknies balsio ir Ÿti vartojamas priebalsis ŸsŸ, atitinkantis esamojo laiko<br />
formos ŸèŸ ir bûtojo kartinio laiko ŸtŸ, pagrindiniø formø ðaknyse kaitaliojasi<br />
æ : en : en.<br />
Ðiai grupelei skiriami: – ;; kæsti, kenèia, kentë; ðvæsti, ðvenèia, ðventë;;<br />
mæsti, menèia, mentë; ræsti, renèia, rentë.<br />
Þr. dar (Mikulënienë, 1989, 23; Vaitkevièiûtë, 1997, 125).<br />
Juos bûtø galima ðlieti prie gausesniø veiksmaþodþiø, kuriø ðaknø skiemens<br />
pagrindo garsai nesikaitalioja, pvz.: keisti, keièia, keitë; versti, verèia,<br />
vertë (þr. p. 126).<br />
Sangràþi n i ø veiksmaþodþiø ðaknis kirèiuojama taip pat: – ;; – ;;<br />
kæstis, kenèiasi, kentësi (DÞ3 pateiktas sangràþinio veiksmaþodþio pavyzdys<br />
tik su dalelytiniu prieðdëliu neŸ).<br />
Prieðdëliniø lyèiø bûtojo kartinio laiko forma turi kirtá, nuðokusá<br />
á prieðdëlá.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþmæsti, uþmenèia, uþmentë; uþræsti, uþrenèia, uþrentë; uþðvæsti,<br />
uþðvenèia, uþðventë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ámæsti, ámenèia, ámentë; áræsti, árenèia, árentë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nukæsti, nukenèia, nukentë; nuræsti, nurenèia, nurentë.<br />
paŸ: – ;; – ;; pakæsti, pakenèia, pakentë; paðvæsti, paðvenèia, paðventë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prikæsti, prikenèia, prikentë; primæsti, primenèia, primentë.<br />
suŸ: – ;; – ;; sumæsti, sumenèia, sumentë; suræsti, surenèia, surentë.<br />
apŸ: – ;; – ;; apkæsti, apkenèia, apkentë.
147<br />
atŸ: – ;; – ;; atðvæsti, atðvenèia, atðventë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðkæsti, iðkenèia, iðkentë.<br />
neŸ: – ;; – ;; nekæsti, nekenèia, nekentë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prakæsti, prakenèia, prakentë.<br />
Prieðdëlis perŸ visada gauna kirtá: – ;; – ;; perkæsti, perkenèia, perkentë.<br />
DÞ3 teikiamas tik vienas þodis su dalelytiniu prieðdëliu neŸ, pridëtu<br />
prie prieðdëlinës lyties (tai nekeièia kirèiavimo): – ;; – ;; neapkæsti, neapkenèia,<br />
neapkentë.<br />
Tarmëse vartojama esamojo laiko lyèiø, turinèiø ir prieðdëlio kirtá:<br />
apkenèia; apkenèia LKÞ V 641; atðvenèia; atðvenèia LKÞ XV 520; paðvenèia;<br />
paðvenèia LKÞ XV 521; prikenèia; prikenèia LKÞ V 643; uþðvenèia;<br />
uþðvenèia LKÞ XV 523; þr. dar (Girdenis, 1971, 27; Jonaitytë,<br />
1960a, 80).<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø bûtojo kartinio laiko<br />
forma kirtá perduoda sangràþos rodikliui.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsikæsti, apsikenèia, apsikentë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisikæsti, prisikenèia, prisikentë.<br />
suŸ: – ;; – ;; susiræsti, susirenèia, susirentë.<br />
13. Tvirtagaliðkai kirèiuojami tie veiksmaþodþiai, kuriø esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿia, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendratyje tarp<br />
ðaknies balsio ir Ÿti vartojami priebalsiai ŸkSŸ, esamojo ir bûtojo kartinio<br />
laiko formose tarp ðaknies balsio ir kamiengalio – ŸSkŸ, pagrindiniø formø<br />
ðaknyse kaitaliojasi balsiai ë : e : ë.<br />
Tokiø veiksmaþodþiø tëra vos keli: – ;; – ;; drëksti, dreskia, drëskë; rëkðti,<br />
reðkia, rëðkë; tëkðti, teðkia, tëðkë; trëkðti, treðkia, trëðkë.<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 39; Laigonaitë, 1970, 78; Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 124).<br />
Pirmuosius tris jø galima sieti su miðriaisiais priesagos Ÿyti veiksmaþodþiais,<br />
plg.: drëksti, dreskia, drëskë – draskyti, drasko, draskë; rëkðti, reðkia,<br />
rëðkë – raðkyti, raðko, raðkë; tëkðti, teðkia, tëðkë – taðkyti, taðko, taðkë.<br />
Prieðtaringas yra santykis tarp trëkðti, treðkia, trëðkë ir traiðkyti, traiðko,<br />
traiðkë (plg. dar trykðti, trykðta, tryðko). Gal todël anksèiau teikta kita<br />
bk. norma: trëkðti, trëðkia, trëðkë (ryt. trëkðti, treðkia, trëðkë) Kam II 130,<br />
trëkðti, trëðkia, trëðkë RV 192, trëkðti, treðkia (trëðkia), trëðkë RÞ 358,<br />
trëkðti, trëðkia, trëðkë ir trëkðti, treðkia, trëðkë LV 557, SkRÞ 1588, trëkðti,<br />
treðkia, trëðkë SkBK 84, DÞ1 868, trëkðti, treðkia, trëðkë DÞ2 859, LTÞ<br />
323, DÞ3 854, MKÞ 327 (plg. trëðkiu, trëkðti BûgRR I 488tt., treðkiu,
148<br />
trëkðti BûgRR II 432tt., trëkðti, treðkia (trëðkia), trëðkë; trëkðti, trëðkia<br />
(treðkia), trëðkë LKÞ XVI 744, trëkðti, trëðkia, trëðkë DûnÞ 548); þr. dar<br />
(Vidþiûnas, 1997, 193). Taigi galima manyti, kad dësningà visø formø<br />
ðaknies tvirtapradæ priegaidæ turi trëkðti, trëðkia, trëðkë, o trëkðti, treðkia,<br />
trëðkë dël balsiø kaitos kirèiavimu yra prisitaikæs prie kitø veiksmaþodþiø,<br />
kuriø ðaknyse kaitaliojasi ë : e : ë (plg. tëkðti, teðkia, tëðkë). Vienur<br />
kitur teiktos lytys trëkðti, treðkia, trëðkë yra sumiðusios.<br />
Apskritai visus pirminius veiksmaþodþius su ðaknies balsiais ë : e : ë<br />
galima bûtø dëti draugën (plg.: dvësti, dvesia, dvësë; klësti, klesèia, klëstë;<br />
þr. p. 130, 155).<br />
Sangràþi n i ø veiksmaþodþiø ðaknies kirtis ir priegaidë nesikeièia:<br />
– ;; – ;; tëkðtis, teðkiasi, tëðkësi.<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø esamojo ir bûtojo kartinio laiko prieðdëlis<br />
gauna kirtá.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðdrëksti, iðdreskia, iðdrëskë; iðtëkðti, iðteðkia, iðtëðkë; iðtrëkðti,<br />
iðtreðkia, iðtrëðkë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nudrëksti, nudreskia, nudrëskë; nurëkðti, nureðkia, nurëðkë;<br />
nutëkðti, nuteðkia, nutëðkë.<br />
suŸ: – ;; – ;; sutëkðti, suteðkia, sutëðkë; sutrëkðti, sutreðkia, sutrëðkë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþtëkðti, uþteðkia, uþtëðkë; uþtrëkðti, uþtreðkia, uþtrëðkë.<br />
apŸ: – ;; – ;; aptëkðti, apteðkia, aptëðkë.<br />
atiŸ: – ;; – ;; atidrëksti, atidreskia, atidrëskë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ádrëksti, ádreskia, ádrëskë.<br />
paŸ: – ;; – ;; patëkðti, pateðkia, patëðkë.<br />
praŸ: – ;; – ;; pradrëksti, pradreskia, pradrëskë.<br />
priŸ: – ;; – ;; pritëkðti, priteðkia, pritëðkë.<br />
Visø formø prieðdëlis perŸ yra kirèiuotas: – ;; – ;; perdrëksti, perdreskia,<br />
perdrëskë; pertrëkðti, pertreðkia, pertrëðkë.<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø esamojo ir bûtojo<br />
kartinio laiko lytys turi kirtá, nuðokusá á sangràþos rodiklá.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusidrëksti, nusidreskia, nusidrëskë; nusirëkðti, nusireðkia,<br />
nusirëðkë; nusitëkðti, nusiteðkia, nusitëðkë.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsitëkðti, apsiteðkia, apsitëðkë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásidrëksti, ásidreskia, ásidrëskë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsidrëksti, iðsidreskia, iðsidrëskë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasidrëksti, prasidreskia, prasidrëskë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisitëkðti, prisiteðkia, prisitëðkë.
149<br />
suŸ: – ;; – ;; susitëkðti, susiteðkia, susitëðkë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsitëkðti, uþsiteðkia, uþsitëðkë.<br />
Sangràþiniø veiksmaþodþiø prieðdëlis perŸ yra kirèiuotas: – ;; – ;; persidrëskti,<br />
persidreskia, persidrëskë.<br />
Studentai linksta kirèiuoti ðitaip: drëskiau (58:11).<br />
14. Tvirtagalæ ðaknies priegaidæ turi pora veiksmaþodþiø, kuriø<br />
esamojo laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendratyje<br />
tarp ðaknies skiemens pagrindo ir Ÿti vartojamas priebalsis ŸsŸ, esamojo<br />
laiko formoje tarp ðaknies skiemens pagrindo ir kamiengalio – ŸstŸ, bûtojo<br />
kartinio laiko formoje – ŸdŸ, pagrindiniø formø ðaknyse kaitaliojasi<br />
æ : æ : en ar á : á : in.<br />
Tai nedaþni veiksmaþodþiai blásti, blásta, blindo; skæsti, skæsta, skendo;<br />
þr. dar (Vaitkevièiûtë, 1997, 125).<br />
DÞ2 84, matyt, per apsirikimà buvo sukirèiuota blásti, blásta, blindo<br />
(plg. prieðdëliná vediná iðblásti, iðblásta, iðblindo DÞ2 224; tarmëse galimas<br />
dvejopas kirèiavimas: blásti SkÞD 470, blásti, blindo; blásti SkÞD<br />
466, blásti, blásta, blindo LKÞ I 923, DûnÞ 49); þr. dar (Darguþas, 1985,<br />
22; Vitkauskas, 1984, 4; Vitkauskas, 1988, 73). Pirminio veiksmaþodþio<br />
tvirtagalæ priegaidæ remia miðrusis veiksmaþodis blandytis, blandosi,<br />
blandësi; plg. dar: skæsti, skæsta, skendo – skandyti, skando, skandë LKÞ<br />
XII 734.<br />
Kitais poþymiais nagrinëjamieji þodþiai nesiskiria nuo tvirtapradþiø<br />
veiksmaþodþiø bræsti, bræsta, brendo; spásti, spásta, spindo (þr. p. 85).<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø kirèiavimas nesiskiria nuo neprieðdëliniø.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðblásti, iðblásta, iðblindo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nuskæsti, nuskæsta, nuskendo.<br />
paŸ: – ;; – ;; paskæsti, paskæsta, paskendo.<br />
priŸ: – ;; – ;; priblásti, priblásta, priblindo.<br />
suŸ: – ;; – ;; sublásti, sublásta, sublindo.<br />
Studentai nëra linkæ kirèiuoti skæstu (3:35).<br />
15. T v i r t a g a l i ð k a i kirèiuojami du veiksmaþodþiai, kuriø esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿia, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendratyje<br />
tarp ðaknies skiemens pagrindo ir Ÿti vartojamas priebalsis ŸsŸ, esamojo<br />
laiko formoje tarp ðaknies skiemens pagrindo ir kamiengalio – ŸstŸ, bûtojo<br />
kartinio laiko formoje – ŸdŸ, pagrindiniø formø ðaknyse kaitaliojasi<br />
æ : en : en.
150<br />
Tokios sandaros yra nedaþni þodþiai blæsti, blendþia, blendë; sklæsti,<br />
sklendþia, sklendë.<br />
Veiksmaþodþio sklæsti, sklendþia, sklendë tvirtagaliðkumà rodo ir miðrusis<br />
veiksmaþodis sklandyti, sklando, sklandë; blæsti, blendþia, blendë jau<br />
sunkokai besusiejamas su blandytis, blandosi, blandësi.<br />
Ðiek tiek gausesnë yra panaðios fonetinës ir morfologinës sandaros<br />
veiksmaþodþiø grupelë, turinti tvirtapradæ ðakná (þr. p. 82).<br />
Sangràþi niai veiksmaþodþiai kirèiavimu nesiskiria nuo nesangràþiniø:<br />
– ;; – ;; blæstis, blendþiasi, blendësi.<br />
P r i e ð d ë l i n i ø lyèiø bûtasis kartinis laikas turi prieðdëlio kirtá.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþblæsti, uþblendþia, uþblendë; uþsklæsti, uþsklendþia, uþsklendë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsklæsti, atsklendþia, atsklendë.<br />
áŸ: – ;; – ;; áblæsti, áblendþia, áblendë.<br />
paŸ: – ;; – ;; pablæsti, pablendþia, pablendë.<br />
priŸ: – ;; – ;; priblæsti, priblendþia, priblendë.<br />
suŸ: – ;; – ;; sublæsti, sublendþia, sublendë.<br />
Tarmëse ir esamojo laiko kirtis gali bûti nuðokæs á prieðdëlá: atsklendþia;<br />
atsklendþia LKÞ XII 986; uþsklendþia; uþsklendþia LKÞ XII 987.<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø bûtojo kartinio laiko<br />
kirtis yra nuðokæs á sangràþos rodiklá.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsisklæsti, atsisklendþia, atsisklendë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsisklæsti, uþsisklendþia, uþsisklendë.<br />
16. Tvirtagalæ ðaknies priegaidæ turi tie veiksmaþodþiai, kuriø<br />
esamojo laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendratyje<br />
tarp ðaknies dvigarsiø ar, im ir Ÿti yra priebalsis ŸzŸ, esamojo laiko formoje<br />
tarp dvigarsiø ar, im ir kamiengalio – ŸztŸ, bûtojo kartinio laiko<br />
formoje – ŸzdŸ.<br />
Toks yra vienas nedaþnas pirminis veiksmaþodis grimzti, grimzta, grimzdo;<br />
þr. dar (Vaitkevièiûtë, 1997, 122).<br />
Dël priegaidës plg. miðrøjá veiksmaþodá gramzdyti, gramzdo, gramzdë<br />
LKÞ III 514.<br />
Prieðdëline s lytis turi dar ir kitas þodis (ðaknis irgi yra tvirtagalë).<br />
apiŸ: – ;; – ;; apibarzti, apibarzta, apibarzdo (plg. daiktavardá barzda,<br />
barzdà).<br />
áŸ: – ;; – ;; ágrimzti, ágrimzta, ágrimzdo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nugrimzti, nugrimzta, nugrimzdo.
151<br />
17. Skyrium stovi tvirtagalës ðaknies veiksmaþodis, kurio esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendratyje<br />
tarp ðaknies balsio y ir Ÿti eina priebalsiai ŸðkŸ, esamojo laiko formoje<br />
tarp ðaknies balsio y ir kamiengalio – ŸkðtŸ, bûtojo kartinio laiko formoje<br />
– ŸðkŸ (lyginant ðias formas pastebima metatezë).<br />
Tai nedaþnas veiksmaþodis blykðti, blykðta, blyðko; þr. dar (Bernadiðienë,<br />
1973, 38; Vaitkevièiûtë, 1997, 122).<br />
Veiksmaþodþio kirèiavimo norma bk. nëra tvirta: blykðti, blykðta, blyðko<br />
(ryt. blykðti, blykðta, blyðko) Kam II 22, blykðti, blykðta, blyðko RV 72,<br />
RÞ 174, LV 206, DÞ1 84, SkRÞ 177, DÞ3 86, blykðti, blykðta, blyðko ir<br />
blykðti, blykðta, blyðko DÞ2 84, MKÞ 146, blykðti, blykðta, blyðko LTÞ 51<br />
(plg. blykðtu; blykðti BûgRR II 434, blykðti, blykðta, blyðko; blykðti LKÞ I<br />
917, plg. dar KF 50); þr. dar (Derksen, 1996, 289, 293; Lyberis, 1987, 64;<br />
Vitkauskas, 1988, 71).<br />
Taip pat kirèiuojamos p r i eðdëlinës lytys.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðblykðti, iðblykðta, iðblyðko.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nublykðti, nublykðta, nublyðko.<br />
paŸ: – ;; – ;; pablykðti, pablykðta, pablyðko.<br />
Prieðdëlis perŸ kirèiuojamas: – ;; – ;; perblykðti, perblykðta, perblyðko.<br />
Plg. bk. prieðdëliniø lyèiø kirèiavimo gretimybes: iðblykðti, iðblykðta,<br />
iðblyðko DÞ2 224, iðblykðti, iðblykðta, iðblyðko DÞ3 226 (plg. iðblykðti, iðblykðta,<br />
iðblyðko; iðblykðti LKÞ I 917); nublykðti, nublykðta, nublyðko DÞ2 435,<br />
DÞ3 430 (plg. nublykðti LKÞ I 917); pablykðti, pablykðta, pablyðko DÞ2<br />
472, DÞ3 467 (plg. pablykðti, pablykðta LKÞ I 917; DÞ2 prieðdëliniø veiksmaþodþiø<br />
kirèiavimas nenuoseklus); þr. dar (Vitkauskas, 1988, 73).<br />
Aptariamojo veiksmaþodþio pagrindinis (tvirtagalis) variantas iðsiskiria<br />
ið kitø panaðios fonetinës ir morfologinës sandaros þodþiø (þr. p. 81).<br />
Studentai nëra labai linkæ kirèiuoti iðblykðtu (56:41), iðblyðkau (23:37).<br />
18. Savitas yra pavienis tvirtagalës ðaknies veiksmaþodis, turintis<br />
esamojo laiko kamiengalá Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendratyje tarp<br />
ðaknies dvibalsio ei ir Ÿti priebalsius ŸkðŸ, esamojo ir bûtojo kartinio laiko<br />
formose tarp ðaknies dvibalsio ei ir kamiengaliø – ŸkðtŸ.<br />
Tai retas veiksmaþodis ðleikðti, ðleikðta, ðleikðto.<br />
Plg. bûdvardá ðleikðtus, Ÿi, ðleikðtø, Ÿèià, su kuriuo darybos ryðiais yra<br />
susijæs nagrinëjamasis veiksmaþodis.<br />
Taip pat kirèiuojamas ir prieðdëlinis veiksmaþodis.<br />
suŸ: – ;; – ;; suðleikðti, suðleikðta, suðleikðto.
152<br />
19. Pavienis yra labai daþnas tvirtagalës ðaknies veiksmaþodis eiti,<br />
eina, ëjo, pasiþymintis tuo, kad jo esamojo laiko kamiengalis yra Ÿa,<br />
bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendraties ðaknies dvibalsis ei atsiduria tiesiai<br />
prieð Ÿti, esamojo laiko formoje tarp ðaknies dvibalsio ei ir kamiengalio<br />
tariamas priebalsis ŸnŸ, bûtojo kartinio laiko formoje tarp ðaknies balsio<br />
ë ir kamiengalio – ŸjŸ.<br />
Þr. dar (Bût 162–163; Laigonaitë, 1959, 70; Laigonaitë, 1970, 78;<br />
Laigonaitë, 1978, 71; Vaitkevièiûtë, 1997, 125).<br />
Sangràþi n ë lytis turi tà paèià ðaknies priegaidæ: – ;; – ;; eitis, einasi,<br />
ëjosi.<br />
Tas paèias kirèiavimo ypatybes iðlaiko ir p r i eðdëlinës lytys.<br />
apŸ: – ;; apeiti, apeina, apëjo.<br />
atŸ: ateiti, ateina, atëjo.<br />
áŸ: – ;; áeiti, áeina, áëjo.<br />
iðŸ: iðeiti, iðeina, iðëjo.<br />
neŸ (èia nurodomas ðio prieðdëlio vedinys, atskiru leksiniu vienetu nepatekæs<br />
á DÞ3): – ;; neiti, neina, nëjo.<br />
nuŸ: – ;; nueiti, nueina, nuëjo.<br />
paŸ: – ;; – ;; paeiti, paeina, paëjo.<br />
parŸ: – ;; pareiti, pareina, parëjo.<br />
praŸ: praeiti, praeina, praëjo.<br />
priŸ: – ;; prieiti, prieina, priëjo.<br />
suŸ: – ;; sueiti, sueina, suëjo.<br />
uþŸ: – ;; uþeiti, uþeina, uþëjo.<br />
Galima paminëti tuos daþnesnius prieðdëlinius veiksmaþodþius, prie<br />
kuriø pridëtas dar dalelytinis prieðdëlis neŸ (DÞ3 jie neina atskirais leksiniais<br />
vienetais): – ;; neateiti, neateina, neatëjo; neiðeiti, neiðeina, neiðëjo.<br />
Prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ; pereiti, pereina, perëjo.<br />
Apie savità prieðdëliniø formø kirèiavimà tarmëse, M. Daukðos raðtuose<br />
þr. (Kardelytë, 1975, 37, 42, 47, 80–81, 90, 106; Schmalstieg,<br />
1994, 36).<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø kirèiavimas nesiskiria<br />
nuo pirminio.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsieiti, apsieina, apsiëjo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsieiti, atsieina, atsiëjo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusieiti, nusieina, nusiëjo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasieiti, pasieina, pasiëjo.
153<br />
priŸ: – ;; – ;; prisieiti, prisieina, prisiëjo.<br />
suŸ: – ;; – ;; susieiti, susieina, susiëjo.<br />
20. Tvirtagalæ ðaknies priegaidæ turi retas veiksmaþodis auti,<br />
auna, avë, kurio esamojo laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko<br />
– Ÿë, bendraties ðaknies dvibalsis au eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo<br />
laiko formoje tarp dvibalsio au ir kamiengalio eina priebalsis ŸnŸ, bûtojo<br />
kartinio laiko formoje tarp ðaknies balsio a ir kamiengalio – ŸvŸ; þr. dar<br />
(LKG II 299; Vaitkevièiûtë, 1997, 125).<br />
Ðis þodis atsiskiria nuo panaðios sandaros tvirtapradþiø veiksmaþodþiø,<br />
kuriø ðaknyse kaitaliojasi au : au : o (þr. p. 69).<br />
Plg. ðiø veiksmaþodþiø ðaknies priegaidæ: auti, auna, avë – austyti,<br />
austo, austë.<br />
Sangràþi n i s veiksmaþodis turi tà paèià tvirtagalæ ðakná: autis, aunasi,<br />
avësi.<br />
Prieðdëliniø lyèiø bûtojo kartinio laiko forma gauna prieðdëlio<br />
kirtá.<br />
apŸ: –;; – ;; apauti, apauna, apavë.<br />
áŸ: – ;; – ;; áauti, áauna, áavë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðauti, iðauna, iðavë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nuauti, nuauna, nuavë.<br />
paŸ: – ;; – ;; paauti, paauna, paavë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþauti, uþauna, uþavë.<br />
Prieðdëlis perŸ visada yra kirèiuotas: – ;; – ;; perauti, perauna, peravë.<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø lyèiø bûtojo kartinio laiko kirtis nuðoka<br />
á sangràþos rodiklá.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsiauti, apsiauna, apsiavë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásiauti, ásiauna, ásiavë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsiauti, iðsiauna, iðsiavë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusiauti, nusiauna, nusiavë.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasiauti, pasiauna, pasiavë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsiauti, uþsiauna, uþsiavë.<br />
Prieðdëlis perŸ ir ðiuo atveju gauna kirtá: – ;; – ;; persiauti, persiauna,<br />
persiavë.<br />
21. Skyrium eina nedaþnas tvirtagalës ðaknies veiksmaþodis grásti,<br />
grindþia, grindë, kurio esamojo laiko kamiengalis yra Ÿia, bûtojo kartinio<br />
laiko – Ÿë, bendratyje tarp ðaknies balsio á ir Ÿti eina priebalsis ŸsŸ,<br />
atitinkantis esamojo laiko ŸdþŸ ir bûtojo kartinio laiko ŸdŸ (pastarøjø
154<br />
formø ðaknies skiemens pagrindà sudaro dvigarsis in); þr. dar (Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 125).<br />
Sangràþi n i s veiksmaþodis kirèiuojamas taip pat kaip ir nesangràþinis:<br />
– ;; – ;; grástis, grindþiasi, grindësi.<br />
Prieðdëliniø lyèiø bûtojo kartinio laiko kirtis yra nuðokæs á prieðdëlá.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðgrásti, iðgrindþia, iðgrindë.<br />
paŸ: – ;; pagrásti, pagrindþia, pagrindë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþgrásti, uþgrindþia, uþgrindë.<br />
Prieðdëlis perŸ visose formose turi kirtá: – ;; – ;; pergrásti, pergrindþia,<br />
pergrindë.<br />
Tarmëse vartojama gretimybiø, kuriø esamojo laiko kirtis bûna nuðokæs<br />
á prieðdëlá, o bûtojo kartinio laiko forma, turinti kamiengalá Ÿo, neperduoda<br />
kirèio prieðdëliui: iðgrindë; iðgrindo LKÞ III 620, pagrindë;<br />
pagrindo LKÞ III 620, uþgrindþia; uþgrindþia; uþgrindë; uþgrindo LKÞ III<br />
620 (beje, anksèiau ir bk. buvo teikiama bûtojo kartinio laiko lyèiø su kamiengaliu<br />
Ÿo: grindo ir grindë Kam II 45, grindo RV 99, RÞ 212, LV 276).<br />
22. Savitas yra daþnas tvirtagalës ðaknies veiksmaþodis siøsti,<br />
siunèia, siuntë, turintis esamojo laiko kamiengalá Ÿia, bûtojo kartinio<br />
laiko – Ÿë, bendratyje tarp ðaknies balsio ø ir Ÿti priebalsá ŸsŸ, kuris atitinka<br />
esamojo laiko ŸèŸ ir bûtojo kartinio laiko ŸtŸ (pastarøjø formø ðaknies<br />
skiemens pagrindu eina dvigarsis un).<br />
Prieðdëliniø lyèiø bûtojo kartinio laiko kirtis yra nuðokæs á prieðdëlá.<br />
atŸ: – ;; atsiøsti, atsiunèia, atsiuntë.<br />
iðŸ: – ;; iðsiøsti, iðsiunèia, iðsiuntë.<br />
nuŸ: – ;; nusiøsti, nusiunèia, nusiuntë.<br />
paŸ: – ;; pasiøsti, pasiunèia, pasiuntë.<br />
parŸ: – ;; – ;; parsiøsti, parsiunèia, parsiuntë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisiøsti, prisiunèia, prisiuntë.<br />
suŸ: – ;; – ;; susiøsti, susiunèia, susiuntë.<br />
Prieðdëlis perŸ visada kirèiuojamas: – ;; – ;; persiøsti, persiunèia, persiuntë.<br />
Tarmëse kirtis gali bûti nuðokæs ir á esamojo laiko formø prieðdëlá:<br />
pasiunèia; pasiunèia LKÞ XII 627; þr. dar (Vidugiris, 1973, 205).<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø lyèiø bûtojo kartinio laiko forma<br />
turi kirtá, nuðokusá á sangràþos rodiklá.
155<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsisiøsti, iðsisiunèia, iðsisiuntë.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasisiøsti, pasisiunèia, pasisiuntë.<br />
Studentai nëra linkæ kirèiuoti taisyklingai pasiunèia (krt. 14:32); þr.<br />
dar (Klimavièius, 1979, 32).<br />
23. Pavienis yra retas tvirtagalës ðaknies veiksmaþodis klësti, klesèia,<br />
klëstë, turintis esamojo laiko kamiengalá Ÿia, bûtojo kartinio laiko –<br />
Ÿë, bendratyje tarp ðaknies balsio ë ir Ÿti priebalsá ŸsŸ, esamojo laiko formoje<br />
tarp ðaknies balsio e ir kamiengalio – ŸsèŸ, bûtojo kartinio laiko<br />
formoje tarp ë ir kamiengalio – ŸstŸ.<br />
Pravartu palyginti ðaknø priegaidæ: klësti, klesèia, klëstë – klastyti, klasto,<br />
klastë.<br />
Beje, tvirtagalæ ðaknies priegaidæ turi ir kiti veiksmaþodþiai, kuriø ðaknyse<br />
kaitaliojasi balsiai ë : e : ë (þr. p. 130, 147).<br />
Tvirtagaliðkai kirèiuojamas ir sangràþi n i s veiksmaþodis: – ;; – ;;<br />
klëstis, klesèiasi, klëstësi.<br />
Prieðdëliniø lyèiø esamojo ir bûtojo kartinio laiko prieðdëlis yra<br />
gavæs kirtá.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nuklësti, nuklesèia, nuklëstë.<br />
suŸ: – ;; – ;; suklësti, suklesèia, suklëstë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþklësti, uþklesèia, uþklëstë.<br />
Tarmëse vartojama esamojo laiko formø ir su ilguoju balsiu ë, iðlaikanèiu<br />
kirtá: uþklesèia; uþklësèia LKÞ VI 61 (tvirtapradë bendraties priegaidë<br />
uþklësti (aþklësti) LKÞ VI 61 turbût yra korektûros klaida).<br />
Prieðdëlinio sangràþi n i o veiksmaþodþio minimos formos turi<br />
kirtá, nuðokusá á sangràþos rodiklá.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsiklësti, uþsiklesèia, uþsiklëstë.<br />
24. Skyrium stovi labai daþnas tvirtagalës ðaknies veiksmaþodis<br />
tarti, taria, tarë, kurio esamojo laiko kamiengalis yra Ÿia, bûtojo kartinio<br />
laiko – Ÿë, bendraties ðaknies dvigarsis ar eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo ir<br />
bûtojo kartinio laiko formose tarp ðaknies balsio a ir kamiengalio tariamas<br />
priebalsis ŸrŸ.<br />
Kirèiavimu jis skiriasi nuo panaðios fonetinës ir morfologinës sandaros<br />
veiksmaþodþio arti, aria, arë (þr. p. 201).<br />
Dël ðaknies priegaidës plg.: tarti – tarstyti, tarsto, tarstë LKÞ XV 924.<br />
Tarmëse bendratis kirèiuojama nevienodai: tarti; tarti BûgRR II 454,<br />
tarti SkÞD 19tt., tarti; tarti LKÞ XV 935, tarti DûnÞ 545, DrskÞ 398;<br />
þr. dar (Pakalka, 1995, 215; Skardþius, 1939, 77).
156<br />
Tvirtagalæ ðakná turi ir vidutinio daþnumo s angràþi n ë lytis tartis,<br />
tariasi, tarësi.<br />
Prieðdëliniø lyèiø esamojo ir bûtojo kartinio laiko prieðdëliai gauna<br />
kirtá.<br />
apŸ: – ;; aptarti, aptaria, aptarë.<br />
atiŸ: – ;; – ;; atitarti, atitaria, atitarë.<br />
áŸ: – ;; – ;; átarti, átaria, átarë.<br />
iðŸ: – ;; iðtarti, iðtaria, iðtarë.<br />
nuŸ: – ;; nutarti, nutaria, nutarë.<br />
paŸ: – ;; patarti, pataria, patarë.<br />
praŸ: – ;; – ;; pratarti, prataria, pratarë.<br />
priŸ: – ;; pritarti, pritaria, pritarë.<br />
suŸ: – ;; sutarti, sutaria, sutarë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþtarti, uþtaria, uþtarë.<br />
Prieðdëlis perŸ visais atvejais kirèiuojamas: – ;; – ;; pertarti, pertaria,<br />
pertarë.<br />
Plg. dar prieðdëliniø lyèiø gretimybes: aptarti; aptarti LKÞ XV 939;<br />
patarti; patarti LKÞ XV 943; pritarti; pritarti LKÞ XV 944; sutarti; sutarti<br />
LKÞ XV 946; þr. dar (Pakalka, 1995, 215).<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø esamojo ir bûtojo<br />
kartinio laiko kirtis yra nuðokæs á sangràþos rodiklá.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsitarti, iðsitaria, iðsitarë.<br />
paŸ: – ;; pasitarti, pasitaria, pasitarë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasitarti, prasitaria, prasitarë.<br />
suŸ: – ;; susitarti, susitaria, susitarë.<br />
Prieðdëlis perŸ ir èia gauna kirtá: – ;; – ;; persitarti, persitaria, persitarë.<br />
Studentai kirèiuoja tarti (prg. 46:13).<br />
25. Tvirtagaliðkai kirèiuojamas veiksmaþodis, kurio esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio – Ÿo, bendratyje tarp ðaknies<br />
balsio à ir Ÿti yra priebalsis ŸsŸ, esamojo laiko formoje tarp à ir kamiengalio<br />
Ÿa – ŸstŸ, o bûtojo kartinio laiko formoje tarp ðaknies dvigarsio an<br />
ir kamiengalio Ÿo – priebalsis ŸdŸ.<br />
Tokios sandaros grynas pirminis veiksmaþodis bk. nevartojamas.<br />
Vartojamos tik p r i eðdëlinës sangràþi n ë s lytys.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsigàsti, apsigàsta, apsigando.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsigàsti, iðsigàsta, iðsigando.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusigàsti, nusigàsta, nusigando.
157<br />
Prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; persigàsti, persigàsta, persigando.<br />
Studentai nelinksta kelti kirèio á galûnæ: iðsigàstu (30:78).<br />
26. Labai savitas t v i r t agalës ðaknies veiksmaþodis, kurio esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendraties ðaknies<br />
dvigarsis al eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo ir bûtojo kartinio laiko formose<br />
tarp ðaknies balsio ir kamiengalio vartojamas pusbalsis ŸlŸ, esamojo laiko<br />
ðaknies balsá a pakeièia bûtojo kartinio laiko ðaknies balsis o.<br />
Toks grynas pirminis veiksmaþodis bk. nevartojamas.<br />
Labai retai vartojama tik sangràþi në lytis kaltis, kalasi, kolësi.<br />
Prieðdëlinës sangràþi n ë s lyties esamojo ir bûtojo kartinio<br />
laiko kirtis yra nuðokæs á sangràþos rodiklá.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsikalti, atsikala, atsikolë.<br />
Trumpos ðaknies veiksmaþodþiai<br />
1. Gausiausià grupæ sudaro tie trumpos ðaknies veiksmaþodþiai,<br />
kuriø esamojo laiko kamienas yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, pagrindinëse<br />
formose tarp ðaknies balsio ir Ÿti ar kamiengalio vartojami pavieniai<br />
ŸS/TŸ tipo priebalsiai, ðiø formø ðaknies skiemens pagrindo garsais eina<br />
trumpieji balsiai i, u.<br />
Ðiai grupei priklauso keliolika veiksmaþodþiø: – ;; lipti, lipa, lipo; sukti,<br />
suka, suko; supti, supa, supo;; brukti, bruka, bruko; kiðti, kiða, kiðo; knisti,<br />
knisa, kniso; kupti, kupa, kupo; lupti, lupa, lupo; pluðti, pluða, pluðo;<br />
risti, rita, rito; riðti, riða, riðo; skusti, skuta, skuto...<br />
Þr. dar (Laigonaitë, 1959, 70; Laigonaitë, 1970, 78; Laigonaitë, 1978,<br />
71–72; LV 147; SkBK 31; Stundþia, 1995, 121; Vaitkevièiûtë, 1997, 125;<br />
Vidþiûnas, 1997, 190).<br />
Kirèiuotà trumpà ðakná turi ir sangràþi n ë s lytys: – ;; – ;; bruktis,<br />
brukasi, brukosi; kiðtis, kiðasi, kiðosi; knistis, knisasi, knisosi; luptis, lupasi,<br />
luposi; ristis, ritasi, ritosi; riðtis, riðasi, riðosi; skustis, skutasi, skutosi; suktis,<br />
sukasi, sukosi; suptis, supasi, suposi.<br />
Prieðdëliniø lyèiø esamojo laiko kirtis yra nuðokæs á prieðdëlá.<br />
suŸ: – ;; – ;; subrukti, subruka, subruko; sukiðti, sukiða, sukiðo; suknisti,<br />
suknisa, sukniso; sukruðti, sukruða, sukruðo; sulipti, sulipa, sulipo; sulupti,<br />
sulupa, sulupo; suristi, surita, surito; suriðti, suriða, suriðo; suskusti, suskuta,<br />
suskuto; susukti, susuka, susuko; susupti, susupa, susupo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nubrukti, nubruka, nubruko; nukiðti, nukiða, nukiðo; nuknisti,<br />
nuknisa, nukniso; nukruðti, nukruða, nukruðo; nulipti, nulipa, nulipo;
158<br />
nulupti, nulupa, nulupo; nuristi, nurita, nurito; nuriðti, nuriða, nuriðo; nuskusti,<br />
nuskuta, nuskuto; nusukti, nusuka, nusuko.<br />
paŸ: – ;; pasukti, pasuka, pasuko;; pabrukti, pabruka, pabruko; pakiðti,<br />
pakiða, pakiðo; paknisti, paknisa, pakniso; palipti, palipa, palipo; palupti,<br />
palupa, palupo; paristi, parita, parito; pariðti, pariða, pariðo; paskusti, paskuta,<br />
paskuto; pasupti, pasupa, pasupo.<br />
iðŸ: – ;; iðlipti, iðlipa, iðlipo;; iðbrukti, iðbruka, iðbruko; iðkiðti, iðkiða, iðkiðo;<br />
iðknisti, iðknisa, iðkniso; iðlupti, iðlupa, iðlupo; iðristi, iðrita, iðrito; iðriðti,<br />
iðriða, iðriðo; iðskusti, iðskuta, iðskuto; iðsukti, iðsuka, iðsuko.<br />
priŸ: – ;; pririðti, pririða, pririðo;; pribrukti, pribruka, pribruko; prikiðti,<br />
prikiða, prikiðo; prilipti, prilipa, prilipo; prilupti, prilupa, prilupo; priristi, pririta,<br />
pririto; priskusti, priskuta, priskuto; prisukti, prisuka, prisuko; prisupti,<br />
prisupa, prisupo.<br />
uþŸ: – ;; uþlipti, uþlipa, uþlipo; uþsukti, uþsuka, uþsuko;; uþbrukti, uþbruka,<br />
uþbruko; uþkiðti, uþkiða, uþkiðo; uþknisti, uþknisa, uþkniso; uþlupti, uþlupa,<br />
uþlupo; uþristi, uþrita, uþrito; uþriðti, uþriða, uþriðo; uþsupti, uþsupa,<br />
uþsupo.<br />
áŸ: – ;; – ;; ábrukti, ábruka, ábruko; ákiðti, ákiða, ákiðo; álipti, álipa, álipo;<br />
áristi, árita, árito; áriðti, áriða, áriðo; ásukti, ásuka, ásuko; ásupti, ásupa, ásupo.<br />
apŸ: – ;; apsupti, apsupa, apsupo;; apknisti, apknisa, apkniso; aplupti,<br />
aplupa, aplupo; apriðti, apriða, apriðo; apskusti, apskuta, apskuto; apsukti,<br />
apsuka, apsuko.<br />
atŸ: – ;; – ;; atkiðti, atkiða, atkiðo; atlupti, atlupa, atlupo; atristi, atrita,<br />
atrito; atriðti, atriða, atriðo; atsukti, atsuka, atsuko.<br />
praŸ: – ;; – ;; prakiðti, prakiða, prakiðo; praknisti, praknisa, prakniso;<br />
pralupti, pralupa, pralupo; praskusti, praskuta, praskuto; prasukti, prasuka,<br />
prasuko.<br />
Prieðdëlis perŸ visada gauna kirtá: – ;; – ;; perkiðti, perkiða, perkiðo; perriðti,<br />
perriða, perriðo; persukti, persuka, persuko.<br />
Tarmëse vartojama bûtojo kartinio laiko formø ir su kamiengaliu Ÿë<br />
(pastaruoju atveju kirtis nuðoka á prieðdëlá): apkniso; apknisë LKÞ VI<br />
256; aplupo; aplupë LKÞ VII 705, aplupë LzÞ 152; apriðo; apriðë LKÞ<br />
XI 709, apriðë LzÞ 223; apskuto; apskutë LKÞ XII 1152, apskutë LzÞ<br />
238; apsuko; apsukë LKÞ XIV 96, apsukë LzÞ 249; apsupo; apsupë LKÞ<br />
XIV 202, apsupë DrskÞ 358; atkiðo; atkiðë LKÞ V 890, atkiðë LzÞ 119,<br />
DrskÞ 154; atlupo; atlupë LKÞ VII 705, atlupë LzÞ 152; atrito; atritë<br />
LKÞ XI 686; atriðo; atriðë LKÞ XI 710, atriðë LzÞ 223; atsuko; atsukë
159<br />
LKÞ XIV 100, atsukë LzÞ 249; ábruko; ábrukë LKÞ I 1089; ákiðo; ákiðë<br />
LKÞ V 891; álipo; álipë LKÞ VII 571; árito; áritë LKÞ XI 687; áriðo; áriðë<br />
LKÞ XI 711; ásuko; ásukë LKÞ XIV 102; ásupo; ásupë LKÞ XIV 202;<br />
iðbruko; iðbrukë LKÞ I 1089; iðkiðo; iðkiðë LKÞ V 892, iðkiðë LzÞ 119,<br />
DrskÞ 155; iðkniso; iðknisë LKÞ VI 256; iðlipo; iðlipë LKÞ VII 571; iðlupo;<br />
iðlupë LKÞ VII 705, iðlupë LzÞ 152, DrskÞ 198; iðrito; iðritë LKÞ XI<br />
687; iðriðo; iðriðë LKÞ XI 711, iðriðë LzÞ 223; iðskuto; iðskutë LKÞ XII<br />
1153; iðsuko; iðsukë LKÞ XIV 104, iðsukë LzÞ 249; nubruko; nubrukë<br />
LKÞ I 1089; nukiðo; nukiðë LKÞ V 893; nukniso; nuknisë LKÞ VI 256;<br />
nukruðo; nukruðë LKÞ VI 728; nulipo; nulipë LKÞ VII 571; nulupo; nulupë<br />
LKÞ VII 707, nulupë LzÞ 152, DrskÞ 198; nurito; nuritë LKÞ XI<br />
689; nuriðo; nuriðë LKÞ XI 713, nuriðë LzÞ 223; nuskuto; nuskutë LKÞ<br />
XII 1153; nusuko; nusukë LKÞ XIV 107; pabruko; pabrukë LKÞ I 1089;<br />
pakiðo; pakiðë LKÞ V 893, pakiðë LzÞ 119, DrskÞ 154; pakniso; paknisë<br />
LKÞ VI 257; palipo; palipë LKÞ VII 571; palupo; palupë LKÞ VII 707,<br />
palupë LzÞ 152; pariðo; pariðë LKÞ XI 713, pariðë LzÞ 223; parito; paritë<br />
LKÞ XI 690; paskuto; paskutë LKÞ XII 1154; pasuko; pasukë LKÞ<br />
XIV 110, pasukë LzÞ 249; pasupo; pasupë LKÞ XIV 2<strong>03</strong>; prakiðo; prakiðë<br />
LKÞ V 894; prakniso; praknisë LKÞ VI 257; pralupo; pralupë LKÞ<br />
VII 708, pralupë LzÞ 152; praskuto, praskutë LKÞ XII 1155; prasuko;<br />
prasukë LKÞ XIV 114; pribruko; pribrukë LKÞ I 1090; prikiðo; prikiðë<br />
LKÞ V 895, prikiðë LzÞ 119; prilipo; prilipë LKÞ VII 572; prilupo; prilupë<br />
LKÞ VII 708, prilupë LzÞ 152; pririto; priritë LKÞ XI 692; pririðo;<br />
pririðë LKÞ XI 715, pririðë LzÞ 223; priskuto; priskutë LKÞ XII 1155;<br />
prisuko; prisukë LKÞ XIV 115, prisukë LzÞ 249; prisupo; prisupë LKÞ<br />
XIV 2<strong>03</strong>; subruko; subrukë LKÞ I 1090; sukiðo; sukiðë LKÞ V 896; sukniso;<br />
suknisë LKÞ VI 257; sukruðo; sukruðë LKÞ VI 729; sulipo; sulipë<br />
LKÞ VII 572; sulupo; sulupë LKÞ VII 708; surito; suritë LKÞ XI 693;<br />
suriðo; suriðë LKÞ XI 718, suriðë LzÞ 223; suskuto; suskutë LKÞ XII<br />
1155; susuko; susukë LKÞ XIV 117, susukë LzÞ 249, DrskÞ 356; susupo;<br />
susupë LKÞ XIV 204; uþbruko; uþbrukë LKÞ I 1090; uþkiðo; uþkiðë<br />
LKÞ V 897; uþkniso; uþknisë LKÞ VI 257; uþlipo; uþlipë LKÞ VII 572;<br />
uþlupo; uþlupë LKÞ VII 709; uþrito; uþritë LKÞ XI 693; uþriðo; uþriðë<br />
LKÞ XI 721; uþsuko; uþsukë LKÞ XIV 123, uþsukë LKT 487; uþsupo;<br />
uþsupë LKÞ XIV 204, uþsupë LzÞ 250; þr. dar (Bût 174–175; Kardelytë,<br />
1975, 86; Kaukienë, Pakalniðkienë, 1990, 123; Vidþiûnas, 1997, 215).
160<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø lyèiø esamojo laiko kirtis pereina á<br />
sangràþos rodiklá.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasibrukti, pasibruka, pasibruko; pasikiðti, pasikiða, pasikiðo;<br />
pasiknisti, pasiknisa, pasikniso; pasilipti, pasilipa, pasilipo; pasiristi, pasirita,<br />
pasirito; pasiriðti, pasiriða, pasiriðo; pasiskusti, pasiskuta, pasiskuto;<br />
pasisukti, pasisuka, pasisuko; pasisupti, pasisupa, pasisupo.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásibrukti, ásibruka, ásibruko; ásikiðti, ásikiða, ásikiðo; ásiknisti,<br />
ásiknisa, ásikniso; ásilipti, ásilipa, ásilipo; ásiristi, ásirita, ásirito; ásiriðti, ásiriða,<br />
ásiriðo; ásisukti, ásisuka, ásisuko; ásisupti, ásisupa, ásisupo.<br />
suŸ: – ;; – ;; susibrukti, susibruka, susibruko; susikiðti, susikiða, susikiðo;<br />
susikruðti, susikruða, susikruðo; susilipti, susilipa, susilipo; susiristi, susirita,<br />
susirito; susiriðti, susiriða, susiriðo; susisukti, susisuka, susisuko; susisupti,<br />
susisupa, susisupo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusibrukti, nusibruka, nusibruko; nusikruðti, nusikruða,<br />
nusikruðo; nusilupti, nusilupa, nusilupo; nusiristi, nusirita, nusirito; nusiriðti,<br />
nusiriða, nusiriðo; nusiskusti, nusiskuta, nusiskuto; nusisukti, nusisuka,<br />
nusisuko.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsibrukti, uþsibruka, uþsibruko; uþsikiðti, uþsikiða, uþsikiðo;<br />
uþsilipti, uþsilipa, uþsilipo; uþsilupti, uþsilupa, uþsilupo; uþsiristi, uþsirita,<br />
uþsirito; uþsiriðti, uþsiriða, uþsiriðo; uþsisukti, uþsisuka, uþsisuko.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsibrukti, iðsibruka, iðsibruko; iðsikiðti, iðsikiða, iðsikiðo; iðsilupti,<br />
iðsilupa, iðsilupo; iðsiristi, iðsirita, iðsirito; iðsiriðti, iðsiriða, iðsiriðo;<br />
iðsisukti, iðsisuka, iðsisuko.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisibrukti, prisibruka, prisibruko; prisikiðti, prisikiða, prisikiðo;<br />
prisilupti, prisilupa, prisilupo; prisiriðti, prisiriða, prisiriðo; prisisukti,<br />
prisisuka, prisisuko; prisisupti, prisisupa, prisisupo.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsiknisti, apsiknisa, apsikniso; apsiriðti, apsiriða, apsiriðo;<br />
apsiskusti, apsiskuta, apsiskuto; apsisukti, apsisuka, apsisuko; apsisupti, apsisupa,<br />
apsisupo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsikiðti, atsikiða, atsikiðo; atsilupti, atsilupa, atsilupo; atsiristi,<br />
atsirita, atsirito; atsiriðti, atsiriða, atsiriðo; atsisukti, atsisuka, atsisuko.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasibrukti, prasibruka, prasibruko; prasikiðti, prasikiða,<br />
prasikiðo; prasiknisti, prasiknisa, prasikniso; prasisukti, prasisuka, prasisuko.<br />
Prieðdëlis perŸ visada gauna kirtá: – ;; – ;; persiristi, persirita, persirito;<br />
persiriðti, persiriða, persiriðo; persisukti, persisuka, persisuko.<br />
2. Pavienis yra t r u m p o s ðaknies veiksmaþodis, turintis esamojo<br />
laiko kamiengalá Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, pagrindinëse formose tarp
161<br />
ðaknies balsio u ir Ÿti ar kamiengalio – priebalsá ŸðŸ. Nuo anksèiau aptartos<br />
grupës jis skiriasi tik bûtojo kartinio laiko kamiengaliu.<br />
Tai vidutinio daþnumo þodis muðti, muða, muðë; þr. dar LKG II 299.<br />
Tokios pat ðaknies yra ir sangràþi n i s veiksmaþodis: – ;; – ;; muðtis,<br />
muðasi, muðësi.<br />
Prieðdëliniø lyèiø esamojo ir bûtojo kartinio laiko kirtis yra nuðokæs<br />
á prieðdëlá.<br />
apŸ: – ;; – ;; apmuðti, apmuða, apmuðë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atmuðti, atmuða, atmuðë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ámuðti, ámuða, ámuðë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðmuðti, iðmuða, iðmuðë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; numuðti, numuða, numuðë.<br />
paŸ: – ;; – ;; pamuðti, pamuða, pamuðë.<br />
parŸ: – ;; – ;; parmuðti, parmuða, parmuðë.<br />
praŸ: – ;; – ;; pramuðti, pramuða, pramuðë.<br />
priŸ: – ;; – ;; primuðti, primuða, primuðë.<br />
suŸ: – ;; – ;; sumuðti, sumuða, sumuðë.<br />
uþŸ: – ;; uþmuðti, uþmuða, uþmuðë.<br />
Visø formø prieðdëlis perŸ yra gavæs kirtá: – ;; – ;; permuðti, permuða,<br />
permuðë.<br />
Tarmëse vartojamos bûtojo kartinio laiko formos, turinèios ir kamiengalá<br />
Ÿo (ðiø prieðdëliniø lyèiø kirtis iðlieka ðaknyje): apmuðë; apmuðo LKÞ<br />
VIII 460, atmuðë; atmuðo LKÞ VIII 462; iðmuðë; iðmuðo LKÞ VIII 464;<br />
numuðë; numuðo LKÞ VIII 468; pamuðë; pamuðo LKÞ VIII 470; parmuðë;<br />
parmuðo LKÞ VIII 472; sumuðë; sumuðo LKÞ VIII 476; uþmuðë LKÞ<br />
VIII 478, uþmuðo LKT 463; þr. dar (Vitkauskas, 1960, 70).<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø lyèiø esamojo ir bûtojo kartinio laiko<br />
formose kirtis yra perëjæs á sangràþos rodiklá.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsimuðti, apsimuða, apsimuðë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsimuðti, atsimuða, atsimuðë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásimuðti, ásimuða, ásimuðë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsimuðti, iðsimuða, iðsimuðë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusimuðti, nusimuða, nusimuðë.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasimuðti, pasimuða, pasimuðë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasimuðti, prasimuða, prasimuðë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisimuðti, prisimuða, prisimuðë.<br />
suŸ: – ;; – ;; susimuðti, susimuða, susimuðë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsimuðti, uþsimuða, uþsimuðë.
162<br />
MIÐRIOSIOS ÐAKNIES VEIKSMAÞODÞIAI<br />
Veiksmaþodþiai, kuriø vienos pagrindinës formos<br />
turi tvirtagalæ, kitos – trumpà ðakná<br />
Ðio bûrio pirminiø veiksmaþodþiø esamojo ir bûtojo kartinio laiko<br />
vienaskaitos 1 ir 2 asmens kirtis nuðoka á galûnæ. Pagal tai, kurios pagrindinës<br />
formos turi ilgà tvirtagalæ, o kurios – trumpà ðakná, galima<br />
skirti kelis veiksmaþodþiø poskyrius.<br />
Pirmajam poskyriui priklauso tie veiksmaþodþiai, kuriø bendraties<br />
ðaknis yra trumpa, o esamojo ir bûtojo kartinio laiko 3 asmens –<br />
tvirtagalë.<br />
1. Gausiausià ðio prozodinio poskyrio bûrá sudaro vadinamieji<br />
i n t a r p i n i a i veiksmaþodþiai, kuriø esamojo laiko kamiengalis yra Ÿa,<br />
bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendratyje tarp ðaknies dvigarsio ir Ÿti vartojami<br />
pavieniai ŸS/TŸ tipo priebalsiai, esamojo ir bûtojo kartinio laiko<br />
formose tarp ðaknies balsiø ir kamiengaliø – ŸTŸ tipo priebalsiai, bendraties<br />
ðaknies skiemens pagrindu eina trumpieji balsiai a, e, esamojo<br />
laiko – miðrieji dvigarsiai am/n, em/n, bûtojo kartinio laiko – padëtinio<br />
ilgumo balsiai a, e.<br />
Tokios sandaros yra ðie þodþiai: rasti, randa, rado; tapti, tampa, tapo;<br />
tekti, tenka, teko;; – ;; akti, anka, ako; dvakti, dvanka, dvako; gesti, genda,<br />
gedo; glebti, glemba, glebo; kepti, kempa, kepo; klebti, klemba, klebo;<br />
klekti, klenka, kleko; knabti, knamba, knabo; knebti, knemba, knebo; kragti,<br />
kranga, krago; krekti, krenka, kreko; lepti, lempa, lepo; prasti, pranta,<br />
prato; rakti, ranka, rako; sekti, senka, seko; skasti, skanta, skato; skrebti,<br />
skremba, skrebo...<br />
Þr. dar (Laigonaitë, 1959, 70; Laigonaitë, 1970, 79; Laigonaitë, 1978,<br />
72; LKG II 299; Stundþia, 1995, 121; Vaitkevièiûtë, 1997, 127; Venckutë,<br />
1983, 128).<br />
Sangràþi n i ø lyèiø kirèiuota ðaknis iðlieka ta pati: – ;; – ;; rastis,<br />
randasi, radosi.<br />
Apie savità sangràþiniø formø kirèiavimà tarmëse þr. (Kardelytë, 1975,<br />
12; Kazlauskas, 1968, 89, 92; LKG II 301; Skardþius, 1968, 77; Skurkaitë,<br />
Vidugiris, 1964, 124; Ðukys, 1960, 181; Vidugiris, 1973, 212; Zinkevièius,<br />
1966, 333).<br />
Tokià pat kirèiuotà ðakná turi ir p r i eðdëlinës lytys.
163<br />
suŸ: suprasti, supranta, suprato; surasti, suranda, surado;; sugesti, sugenda,<br />
sugedo; sukakti, sukanka, sukako; sutapti, sutampa, sutapo;; sudrebti,<br />
sudremba, sudrebo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama); suglebti, suglemba,<br />
suglebo; sukepti, sukempa, sukepo; suklebti, suklemba, suklebo; suklegti,<br />
suklenga, suklego (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama); suklekti, suklenka,<br />
sukleko; sukrekti, sukrenka, sukreko; susekti, susenka, suseko; suskasti,<br />
suskanta, suskato; suskrebti, suskremba, suskrebo; suskresti, suskrenta,<br />
suskreto; susmegti, susmenga, susmego...<br />
paŸ: – ;; pakakti, pakanka, pakako; patekti, patenka, pateko;; pagesti,<br />
pagenda, pagedo; paglebti, paglemba, paglebo; pakabti, pakamba, pakabo<br />
(neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama); paprasti, papranta, paprato; pasekti,<br />
pasenka, paseko; paskrebti, paskremba, paskrebo; paskresti, paskrenta,<br />
paskreto; paðlapti, paðlampa, paðlapo; patapti, patampa, patapo; patrakti,<br />
patranka, patrako...<br />
nuŸ: – ;; nustebti, nustemba, nustebo;; nugesti, nugenda, nugedo; nukabti,<br />
nukamba, nukabo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama); nukakti,<br />
nukanka, nukako; nuknabti, nuknamba, nuknabo; nuknebti, nuknemba,<br />
nuknebo; nuprasti, nupranta, nuprato; nusekti, nusenka, nuseko; nuskresti,<br />
nuskrenta, nuskreto; nusmegti, nusmenga, nusmego; nuðapti, nuðampa, nuðapo<br />
(neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama)...<br />
apŸ: – ;; – ;; apakti, apanka, apako; apgesti, apgenda, apgedo; apglebti,<br />
apglemba, apglebo; apkepti, apkempa, apkepo; apsekti, apsenka, apseko;<br />
apskresti, apskrenta, apskreto; apðapti, apðampa, apðapo (neprieðdëlinë lytis<br />
bk. nevartojama); apðepti, apðempa, apðepo; apðlapti, apðlampa, apðlapo;<br />
aptekti, aptenka, apteko; apþlebti, apþlemba, apþlebo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðgesti, iðgenda, iðgedo; iðglebti, iðglemba, iðglebo; iðkakti,<br />
iðkanka, iðkako; iðklebti, iðklemba, iðklebo; iðlepti, iðlempa, iðlepo; iðrasti,<br />
iðranda, iðrado; iðsekti, iðsenka, iðseko; iðtekti, iðtenka, iðteko.<br />
atŸ (atiŸ): – ;; atitekti, atitenka, atiteko; atrasti, atranda, atrado;; atakti,<br />
atanka, atako; atkakti, atkanka, atkako; atkragti, atkranga, atkrago; atprasti,<br />
atpranta, atprato.<br />
praŸ: – ;; prarasti, praranda, prarado;; prarakti, praranka, prarako;<br />
prasmegti, prasmenga, prasmego; praðapti, praðampa, praðapo (neprieðdëlinë<br />
lytis bk. nevartojama); praðnekti, praðnenka, praðneko (neprieðdëlinë<br />
lytis bk. nevartojama); pratekti, pratenka, prateko.<br />
priŸ: – ;; priprasti, pripranta, priprato;; prikepti, prikempa, prikepo; priskrebti,<br />
priskremba, priskrebo; priskresti, priskrenta, priskreto; pritapti, pritampa,<br />
pritapo; pritekti, pritenka, priteko.
164<br />
uþŸ: – ;; uþtekti, uþtenka, uþteko;; uþakti, uþanka, uþako; uþkepti, uþkempa,<br />
uþkepo; uþklekti, uþklenka, uþkleko; uþknabti, uþknamba, uþknabo.<br />
áŸ: – ;; áprasti, ápranta, áprato;; ágesti, ágenda, ágedo; áskresti, áskrenta, áskreto;<br />
ásmegti, ásmenga, ásmego.<br />
neŸ (èia nurodomi daþnesni ðio prieðdëlio vediniai, nepatekæ á DÞ3<br />
kaip atskiri leksiniai vienetai): – ;; nerasti, neranda, nerado; netekti, netenka,<br />
neteko.<br />
parŸ: – ;; – ;; parkakti, parkanka, parkako.<br />
Prieðdëlis perŸ yra kirèiuotas: – ;; – ;; pergesti, pergenda, pergedo; perprasti,<br />
perpranta, perprato; perðlapti, perðlampa, perðlapo; pertekti, pertenka,<br />
perteko.<br />
Prie prieðdëlinio veiksmaþodþio gali bûti pridedamas dar dalelytinis<br />
prieðdëlis neŸ (tai nekeièia kirèiavimo; èia nurodomi daþnesni vediniai,<br />
kurie, kaip atskiri leksiniai vienetai, nededami á DÞ3): – ;; nepakakti,<br />
nepakanka, nepakako; nepatekti, nepatenka, nepateko; nesuprasti, nesupranta,<br />
nesuprato; neuþtekti, neuþtenka, neuþteko.<br />
Tarmëse retkarèiais pasitaiko bûtojo kartinio laiko formø, turinèiø<br />
kamiengalá Ÿë (ðiuo atveju prieðdëliniø lyèiø kirtis nuðoka á prieðdëlá):<br />
apseko; apsekë LKÞ XII 346; iðseko; iðsekë LKÞ XII 346; nuseko; nusekë<br />
LKÞ XII 347; priskreto; priskretë LKÞ XII 1054; suseko; susekë LKÞ<br />
XII 348; plg. dar: skrebo; skrebë LKÞ XII 1046; tapo; tapë LKÞ XV 834<br />
(pastarøjø veiksmaþodþiø prieðdëliniø lyèiø su kamiengaliu Ÿë LKÞ<br />
nepateikta); þr. dar (Kardelytë, 1975, 27, 29; Kaukienë, Pakalniðkienë,<br />
1990, 120tt.).<br />
Prieðdëlinës sangràþi n ë s lytys kirèiavimu nesiskiria nuo pirminiø<br />
veiksmaþodþiø.<br />
suŸ: – ;; susirasti, susiranda, susirado;; susiprasti, susipranta, susiprato.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsiprasti, apsipranta, apsiprato.<br />
atŸ: atsirasti, atsiranda, atsirado.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásiðnekti, ásiðnenka, ásiðneko (neprieðdëlinë nesangràþinë lytis<br />
bk. nevartojama).<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsitekti, iðsitenka, iðsiteko.<br />
paŸ: – ;; pasigesti, pasigenda, pasigedo.<br />
parŸ: – ;; – ;; parsirasti, parsiranda, parsirado.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasirakti, prasiranka, prasirako.<br />
Studentai daþniausiai kirèiuoja taisyklingai: randu (24:0), radau<br />
(24:0).
165<br />
2. Panaðià prozodinæ sandarà turi neintarpiniai veiksmaþodþiai,<br />
kuriø esamojo laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, pagrindinëse<br />
formose tarp ðaknies balsio ir Ÿti ar kamiengalio vartojami pavieniai<br />
ŸS/TŸ tipo priebalsiai, bendraties ðaknyje tariami trumpieji balsiai<br />
a, e, esamojo ir bûtojo kartinio laiko – padëtinio ilgumo balsiai a, e.<br />
Ðiam bûreliui priklauso: sekti, seka, sekë;; degti, dega, degë; kasti, kasa,<br />
kasë; kepti, kepa, kepë; mesti, meta, metë; neðti, neða, neðë; plakti, plaka,<br />
plakë; vesti, veda, vedë; veþti, veþa, veþë;; besti, beda, bedë; lakti, laka, lakë;<br />
lesti, lesa, lesë; peðti, peða, peðë; segti, sega, segë...<br />
Þr. dar (Jakulienë, 1986, 28tt.; Laigonaitë, 1959, 70; Laigonaitë, 1970,<br />
79; Laigonaitë, 1978, 72; LKG II 299; LV 147; RÞ 61; SkBK 31; Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 126; Venckutë, 1983, 127–128; Vidþiûnas, 1997, 190).<br />
Sangràþi niai veiksmaþodþiai iðlaiko tà paèià kirèiuotà ðakná: – ;;<br />
sektis, sekasi, sekësi;; kastis, kasasi, kasësi; mestis, metasi, metësi; neðtis,<br />
neðasi, neðësi; peðtis, peðasi, peðësi; plaktis, plakasi, plakësi; segtis, segasi,<br />
segësi; teptis, tepasi, tepësi; vestis, vedasi, vedësi; veþtis, veþasi, veþësi.<br />
Apie savità jø kirèiavimà tarmëse þr. (Skardþius, 1968, 77; Zinkevièius,<br />
1966, 333).<br />
Prieðdëliniø lyèiø esamojo ir bûtojo kartinio laiko formos turi<br />
kirtá, nuðokusá á prieðdëlá.<br />
iðŸ: – ;; iðmesti, iðmeta, iðmetë; iðvesti, iðveda, iðvedë; iðveþti, iðveþa,<br />
iðveþë;; iðbesti, iðbeda, iðbedë; iðdegti, iðdega, iðdegë; iðkasti, iðkasa, iðkasë;<br />
iðkepti, iðkepa, iðkepë; iðlakti, iðlaka, iðlakë; iðlesti, iðlesa, iðlesë; iðneðti,<br />
iðneða, iðneðë; iðpeðti, iðpeða, iðpeðë; iðplakti, iðplaka, iðplakë; iðrakti,<br />
iðraka, iðrakë...<br />
paŸ: – ;; pasekti, paseka, pasekë; pavesti, paveda, pavedë;; pabesti, pabeda,<br />
pabedë; padegti, padega, padegë; pakasti, pakasa, pakasë; pakepti, pakepa,<br />
pakepë; palakti, palaka, palakë; palesti, palesa, palesë; pamesti, pameta,<br />
pametë; paneðti, paneða, paneðë; papeðti, papeða, papeðë; paplakti,<br />
paplaka, paplakë; pasegti, pasega, pasegë...<br />
nuŸ: – ;; numesti, numeta, numetë; nuneðti, nuneða, nuneðë; nuvesti, nuveda,<br />
nuvedë; nuveþti, nuveþa, nuveþë;; nubesti, nubeda, nubedë; nudegti,<br />
nudega, nudegë; nukasti, nukasa, nukasë; nukepti, nukepa, nukepë; nulesti,<br />
nulesa, nulesë; nupeðti, nupeða, nupeðë; nuplakti, nuplaka, nuplakë; nusegti,<br />
nusega, nusegë; nusekti, nuseka, nusekë...<br />
priŸ: – ;; – ;; pridegti, pridega, pridegë; prikasti, prikasa, prikasë; prikepti,<br />
prikepa, prikepë; prilakti, prilaka, prilakë; prilesti, prilesa, prilesë; primesti,
166<br />
primeta, primetë; prineðti, prineða, prineðë; pripeðti, pripeða, pripeðë; priplakti,<br />
priplaka, priplakë; prisegti, prisega, prisegë; prisekti, priseka, prisekë; pritepti,<br />
pritepa, pritepë; privesti, priveda, privedë...<br />
suŸ: – ;; suvesti, suveda, suvedë;; subesti, subeda, subedë; sudegti, sudega,<br />
sudegë; sukasti, sukasa, sukasë; sukepti, sukepa, sukepë; sulakti, sulaka,<br />
sulakë; sulesti, sulesa, sulesë; sumesti, sumeta, sumetë; suneðti, suneða, suneðë;<br />
suplakti, suplaka, suplakë; susegti, susega, susegë; susekti, suseka, susekë;<br />
sutepti, sutepa, sutepë...<br />
uþŸ: – ;; uþdegti, uþdega, uþdegë;; uþbesti, uþbeda, uþbedë; uþkasti, uþkasa,<br />
uþkasë; uþkepti, uþkepa, uþkepë; uþlakti, uþlaka, uþlakë; uþlesti, uþlesa,<br />
uþlesë; uþmesti, uþmeta, uþmetë; uþneðti, uþneða, uþneðë; uþpeðti, uþpeða,<br />
uþpeðë; uþplakti, uþplaka, uþplakë; uþsegti, uþsega, uþsegë; uþtepti, uþtepa,<br />
uþtepë; uþvesti, uþveda, uþvedë...<br />
áŸ: – ;; ámesti, ámeta, ámetë; áneðti, áneða, áneðë; ávesti, áveda, ávedë;; ábesti,<br />
ábeda, ábedë; ádegti, ádega, ádegë; ákasti, ákasa, ákasë; ákepti, ákepa, ákepë;<br />
ápeðti, ápeða, ápeðë; áplakti, áplaka, áplakë; ásegti, ásega, ásegë; ásekti, áseka,<br />
ásekë; átepti, átepa, átepë...<br />
praŸ: praneðti, praneða, praneðë;; pravesti, praveda, pravedë;; prabesti,<br />
prabeda, prabedë; pradegti, pradega, pradegë; prakasti, prakasa, prakasë;<br />
prakepti, prakepa, prakepë; pralakti, pralaka, pralakë; pralesti, pralesa, pralesë;<br />
pramesti, prameta, prametë; prarakti, praraka, prarakë; praveþti, praveþa,<br />
praveþë.<br />
apŸ (apiŸ): – ;; – ;; apdegti, apdega, apdegë; apipeðti, apipeða, apipeðë;<br />
apkasti, apkasa, apkasë; apkepti, apkepa, apkepë; aplesti, aplesa, aplesë;<br />
apmesti, apmeta, apmetë; apneðti, apneða, apneðë; aptepti, aptepa, aptepë;<br />
apvesti, apveda, apvedë; apveþti, apveþa, apveþë.<br />
atŸ: – ;; atmesti, atmeta, atmetë; atneðti, atneða, atneðë; atvesti, atveda,<br />
atvedë; atveþti, atveþa, atveþë;; atkasti, atkasa, atkasë; atsegti, atsega, atsegë;<br />
atsekti, atseka, atsekë.<br />
parŸ: – ;; – ;; parmesti, parmeta, parmetë; parneðti, parneða, parneðë;<br />
parvesti, parveda, parvedë; parveþti, parveþa, parveþë.<br />
Prieðdëlis perŸ visada turi kirtá: – ;; perveþti, perveþa, perveþë;; perbesti,<br />
perbeda, perbedë; perdegti, perdega, perdegë; perkasti, perkasa, perkasë; perkepti,<br />
perkepa, perkepë; permesti, permeta, permetë; perneðti, perneða, perneðë;<br />
pertepti, pertepa, pertepë; pervesti, perveda, pervedë.<br />
Tarmëse vartojama ir kitokiø lyèiø: esamojo laiko formø su intarpu,<br />
bûtojo kartinio laiko formø su kamiengaliu Ÿo (tais atvejais prieðdëliai
167<br />
negauna kirèio): atseka; atsenka LKÞ XII 341, atsekë; atseko LKÞ XII 341;<br />
iðdega LKÞ II 371, iðdenga DrskÞ 62; iðkepa LKÞ V 587, iðkempa DrskÞ<br />
147; iðrakë; iðrako LKÞ XI 113; paseka; pasenka LKÞ XII 343, pasekë;<br />
paseko LKÞ XII 344; prarakë; prarako LKÞ XI 114; pridega LKÞ II 373,<br />
pridenga DrskÞ 62, sudega; sudenga LKÞ II 373, sudenga DrskÞ 62; sukepa;<br />
sukempa LKÞ V 589, sukempa DrskÞ 147; suseka; susenka LKÞ XII<br />
345, susekë; suseko LKÞ XII 345. Apie kitokio kirèiavimo atvejus tarmëse<br />
þr. (Kaukienë, Pakalniðkienë, 1990, 121–122; Zinkevièius, 1966, 335).<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø esamojo ir bûtojo<br />
kartinio laiko kirtis pereina á sangràþos rodiklá.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusikasti, nusikasa, nusikasë; nusilakti, nusilaka, nusilakë;<br />
(neprieðdëlinë sangràþinë ir prieðdëlinë nesangràþinë lytis DÞ3 nepateikta);<br />
nusilesti, nusilesa, nusilesë; nusimesti, nusimeta, nusimetë; nusineðti,<br />
nusineða, nusineðë; nusipeðti, nusipeða, nusipeðë; nusiplakti, nusiplaka, nusiplakë;<br />
nusisegti, nusisega, nusisegë; nusisekti, nusiseka, nusisekë; nusitepti,<br />
nusitepa, nusitepë; nusivesti, nusiveda, nusivedë...<br />
priŸ: – ;; – ;; prisidegti, prisidega, prisidegë; prisikasti, prisikasa, prisikasë;<br />
prisikepti, prisikepa, prisikepë; prisilakti, prisilaka, prisilakë; prisilesti,<br />
prisilesa, prisilesë; prisimesti, prisimeta, prisimetë; prisineðti, prisineða, prisineðë;<br />
prisipeðti, prisipeða, prisipeðë; prisiplakti, prisiplaka, prisiplakë; prisisegti,<br />
prisisega, prisisegë; prisivesti, prisiveda, prisivedë...<br />
áŸ: – ;; – ;; ásibesti, ásibeda, ásibedë; ásidegti, ásidega, ásidegë; ásikasti, ásikasa,<br />
ásikasë; ásimesti, ásimeta, ásimetë; ásineðti, ásineða, ásineðë; ásipeðti, ásipeða,<br />
ásipeðë; ásiplakti, ásiplaka, ásiplakë; ásisegti, ásisega, ásisegë; ásitepti, ásitepa,<br />
ásitepë; ásivesti, ásiveda, ásivedë; ásiveþti, ásiveþa, ásiveþë.<br />
paŸ: – ;; pasisekti, pasiseka, pasisekë;; pasibesti, pasibeda, pasibedë;<br />
pasikasti, pasikasa, pasikasë; pasikepti, pasikepa, pasikepë; pasimesti, pasimeta,<br />
pasimetë; pasineðti, pasineða, pasineðë; pasipeðti, pasipeða, pasipeðë;<br />
pasiplakti, pasiplaka, pasiplakë; pasisegti, pasisega, pasisegë; pasitepti, pasitepa,<br />
pasitepë; pasivesti, pasiveda, pasivedë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsidegti, uþsidega, uþsidegë; uþsikasti, uþsikasa, uþsikasë;<br />
uþsikepti, uþsikepa, uþsikepë; uþsilakti, uþsilaka, uþsilakë; uþsimesti, uþsimeta,<br />
uþsimetë; uþsineðti, uþsineða, uþsineðë; uþsipeðti, uþsipeða, uþsipeðë;<br />
uþsisegti, uþsisega, uþsisegë; uþsitepti, uþsitepa, uþsitepë; uþsivesti, uþsiveda,<br />
uþsivedë; uþsiveþti, uþsiveþa, uþsiveþë.<br />
suŸ: – ;; – ;; susibesti, susibeda, susibedë; susikasti, susikasa, susikasë;<br />
susimesti, susimeta, susimetë; susineðti, susineða, susineðë; susipeðti, susipeða,
168<br />
susipeðë; susiplakti, susiplaka, susiplakë; susisegti, susisega, susisegë; susitepti,<br />
susitepa, susitepë; susivesti, susiveda, susivedë; susiveþti, susiveþa,<br />
susiveþë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsikasti, iðsikasa, iðsikasë; iðsimesti, iðsimeta, iðsimetë; iðsineðti,<br />
iðsineða, iðsineðë; iðsipeðti, iðsipeða, iðsipeðë; iðsiplakti, iðsiplaka, iðsiplakë;<br />
iðsirakti, iðsiraka, iðsirakë; iðsitepti, iðsitepa, iðsitepë; iðsivesti, iðsiveda,<br />
iðsivedë; iðsiveþti, iðsiveþa, iðsiveþë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsikasti, atsikasa, atsikasë; atsimesti, atsimeta, atsimetë;<br />
atsineðti, atsineða, atsineðë; atsisegti, atsisega, atsisegë; atsivesti, atsiveda,<br />
atsivedë; atsiveþti, atsiveþa, atsiveþë.<br />
parŸ: – ;; – ;; parsikasti, parsikasa, parsikasë; parsimesti, parsimeta, parsimetë;<br />
parsineðti, parsineða, parsineðë; parsivesti, parsiveda, parsivedë; parsiveþti,<br />
parsiveþa, parsiveþë.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsikasti, apsikasa, apsikasë; apsineðti, apsineða, apsineðë;<br />
apsipeðti, apsipeða, apsipeðë; apsitepti, apsitepa, apsitepë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasikepti, prasikepa, prasikepë; prasilakti, prasilaka, prasilakë;<br />
prasimesti, prasimeta, prasimetë; prasirakti, prasiraka, prasirakë.<br />
neŸ (èia nurodomas tik daþnesnis ðio prieðdëlio vedinys, kuris á DÞ3<br />
nededamas kaip atskiras leksinis vienetas): – ;; nesisekti, nesiseka, nesisekë.<br />
Sangràþiniø lyèiø prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; persimesti, persimeta,<br />
persimetë; persivesti, persiveda, persivedë.<br />
Studentai kirèiuoja taisyklingai: neveda (27:0); paneða (24:0); praneða<br />
(39:0).<br />
3. Nedaug tëra veiksmaþodþiø su iðnykusiu intarpu; jø esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendratyje tarp<br />
ðaknies balsio ir Ÿti bei bûtojo kartinio laiko formoje tarp ðaknies balsio ir<br />
kamiengalio vartojamas pavienis ŸSŸ tipo priebalsis, esamojo laiko formoje<br />
tarp ðaknies balsio ir kamiengalio – ŸSTŸ tipo priebalsiai, bendraties<br />
ðaknies skiemens pagrindà sudaro trumpieji balsiai a, e, esamojo laiko<br />
– ilgieji balsiai à, æ (nepadëtinis jø ilgumas rodo buvus intarpà), bûtojo<br />
kartinio laiko – padëtinio ilgumo balsiai a, e.<br />
Tokie yra ðie þodþiai: – ;; – ;; gesti, gæsta, geso; gleþti, glæþta, gleþo; keþti,<br />
kæþta, keþo; kneþti, knæþta, kneþo; kreðti, kræðta, kreðo; maþti, màþta, maþo;<br />
ðaðti, ðàðta, ðaðo; teþti, tæþta, teþo; treðti, træðta, treðo.<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 43; Laigonaitë, 1959, 70; Laigonaitë, 1978,<br />
72; LKG II 299; LV 147; SkBK 31; Stundþia, 1995, 121; Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 127; Vidþiûnas, 1997, 190).
169<br />
Tà paèià kirèiuotà ðakná turi ir p r i eðdëliniai veiksmaþodþiai.<br />
suŸ: – ;; – ;; suèeþti, suèæþta, suèeþo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama);<br />
sugleþti, suglæþta, sugleþo; sukeþti, sukæþta, sukeþo; sukneþti, suknæþta,<br />
sukneþo; sukreðti, sukræðta, sukreðo; sumaþti, sumàþta, sumaþo; suteþti, sutæþta,<br />
suteþo; sutreðti, sutræðta, sutreðo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðgesti, iðgæsta, iðgeso; iðgleþti, iðglæþta, iðgleþo; iðkeþti, iðkæþta,<br />
iðkeþo; iðteþti, iðtæþta, iðteþo.<br />
apŸ: – ;; – ;; apgesti, apgæsta, apgeso; apðaðti, apðàðta, apðaðo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nukeþti, nukæþta, nukeþo; nuðaðti, nuðàðta, nuðaðo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pateþti, patæþta, pateþo; patreðti, patræðta, patreðo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþgesti, uþgæsta, uþgeso; uþkeþti, uþkæþta, uþkeþo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prigesti, prigæsta, prigeso.<br />
Tarmëse vietomis vartojamos neintarpinës esamojo laiko lytys (su padëtinio<br />
ilgumo ðaknies balsiais; tais atvejais prieðdëlis gauna kirtá): sutræðta;<br />
sutreða LKÞ XVI 791 (tiesa, LKÞ XVI 159 pateikta forma iðteþta<br />
su ðaknies kirèiu); pasitaikanèios bûtojo kartinio laiko formos su kamiengaliu<br />
Ÿë turëtø gauti prieðdëlio kirtá, plg. treðë LKÞ XVI 791 (ðio pavyzdþio<br />
prieðdëliniø lyèiø èia neádëta).<br />
Studentai ne visada yra linkæ kirèiuoti taisyklingai: (ap)ðàðtu (22:15);<br />
gæstu (10:41); (ið)tæþtu (17:19).<br />
4. Bk. vartojami du veiksmaþodþiai, kuriø esamojo laiko kamiengalis<br />
yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendratyje tarp ðaknies balsio ir Ÿti eina<br />
priebalsiai ŸgzŸ, esamojo ir bûtojo kartinio laiko formose tarp ðaknies<br />
balsio ir kamiengalio – zgŸ (pagrindiniø formø kamienuose pastebima<br />
metatezë), bendraties ðaknies skiemens pagrindas yra trumpasis balsis e,<br />
esamojo ir bûtojo kartinio laiko – padëtinio ilgumo balsis e.<br />
Tai nedaþni veiksmaþodþiai megzti, mezga, mezgë; regzti, rezga, rezgë;<br />
þr. dar (Jakulienë, 1986, 29; Laigonaitë, 1959, 70; Vaitkevièiûtë, 1997,<br />
126; Venckutë, 1983, 127).<br />
Nuo anksèiau aptartø þodþiø sekti, seka, sekë ir kt. jie skiriasi tuo, kad<br />
ðaknies gale turi du priebalsius.<br />
Sangràþi n ë s lytys turi tà paèià kirèiuotà ðakná: – ;; – ;; megztis,<br />
mezgasi, mezgësi; regztis, rezgasi, rezgësi.<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø esamojo ir bûtojo kartinio laiko formos<br />
gauna prieðdëlio kirtá.<br />
atŸ: – ;; – ;; atmegzti, atmezga, atmezgë; atregzti, atrezga, atrezgë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðmegzti, iðmezga, iðmezgë; iðregzti, iðrezga, iðrezgë.
170<br />
nuŸ: – ;; – ;; numegzti, numezga, numezgë; nuregzti, nurezga, nurezgë.<br />
suŸ: – ;; – ;; sumegzti, sumezga, sumezgë; suregzti, surezga, surezgë.<br />
uþŸ: – ;; uþmegzti, uþmezga, uþmezgë;; uþregzti, uþrezga, uþrezgë.<br />
apŸ: – ;; – ;; apmegzti, apmezga, apmezgë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ámegzti, ámezga, ámezgë.<br />
priŸ: – ;; – ;; primegzti, primezga, primezgë.<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø kirtis minëtose formose<br />
yra nuðokæs á sangràþos rodiklá.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsimegzti, apsimezga, apsimezgë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsimezgti, atsimezga, atsimezgë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusimegzti, nusimezga, nusimezgë.<br />
suŸ: – ;; – ;; susimegzti, susimezga, susimezgë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsimegzti, uþsimezga, uþsimezgë.<br />
5. Skyrium stovi retas veiksmaþodis þagti, þagia, þagë, kurio esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿia, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendratyje tarp ðaknies<br />
trumpojo balsio a ir Ÿti bei esamojo ir bûtojo kartinio laiko formose<br />
tarp ðaknies padëtinio ilgumo balsio a ir kamiengalio vartojamas pavienis<br />
priebalsis ŸgŸ. Nuo gausesniø segti, sega, segë tipo þodþiø jis skiriasi<br />
esamojo laiko kamiengaliu.<br />
Anksèiau bk. leidiniuose buvo teikiamas kitokio pavidalo veiksmaþodis:<br />
þagti, þanga, þago Kam II 144, RV 206, RÞ 376, LV 595 (ðiuo atveju<br />
prieðdëliniø lyèiø kirtis nenuðoktø á prieðdëlá).<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø esamojo ir bûtojo kartinio laiko formos<br />
turi prieðdëlio kirtá.<br />
priŸ: – ;; – ;; priþagti, priþagia, priþagë.<br />
suŸ: – ;; – ;; suþagti, suþagia, suþagë.<br />
Antràjá poskyrá sudaro tie pirminiai veiksmaþodþiai, kuriø bendraties<br />
ir bûtojo kartinio laiko ðaknis yra trumpa, o esamojo laiko –<br />
tvirtagalë.<br />
1. Didþiausias bûrys yra intarpiniø veiksmaþodþiø, kuriø esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendratyje tarp<br />
ðaknies balsio ir Ÿti eina pavieniai ŸS/TŸ tipo priebalsiai, esamojo ir bûtojo<br />
kartinio laiko formose tarp ðaknies balsio ir kamiengalio – ŸTŸ tipo priebalsiai,<br />
bendraties ir bûtojo kartinio laiko ðaknies skiemens pagrindà sudaro<br />
trumpieji balsiai i, u, esamojo laiko – miðrieji dvigarsiai im/n, um/n.<br />
Tokios sandaros yra ðie þodþiai: tikti, tinka, tiko;; justi, junta, juto; kisti,<br />
kinta, kito; kristi, krinta, krito; sklisti, sklinda, sklido; stigti, stinga, stigo;
171<br />
trukti, trunka, truko;; blukti, blunka, bluko; bukti, bunka, buko; busti, bunda,<br />
budo; èiupti, èiumpa, èiupo; dribti, drimba, dribo; drikti, drinka, driko;<br />
dubti, dumba, dubo; glisti, glinta, glito; glusti, glunda, gludo; grubti, grumba,<br />
grubo; grusti, grunda, grudo; gubti, gumba, gubo; gugti, gunga, gugo;<br />
gusti, gunda, gudo; jukti, junka, juko; kibti, kimba, kibo; kisti, kinda, kido;<br />
klibti, klimba, klibo; klupti, klumpa, klupo; knibti, knimba, knibo...<br />
Þr. dar (Laigonaitë, 1959, 71; Laigonaitë, 1970, 79; Laigonaitë, 1978,<br />
72; LKG II 299; LV 147; SkBK 31; Stundþia, 1995, 121; Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 126–127; Venckutë, 1983, 127; Vidþiûnas, 1997, 190).<br />
Retais atvejais ðio tipo veiksmaþodþiai bk. yra turëjæ prozodiniø ir<br />
morfologiniø gretimybiø: grusti, grunda, grûdo (=grudo?) ir grûsti, grûsta,<br />
grûdo Kam II 45, grusti, grunda, grudo (=grudo?) RV 99, grusti, grunda,<br />
grudo RÞ 213, LV 277, DÞ1 237, DÞ2 190, DÞ3 191, MKÞ 181 (plg. grusti,<br />
grunda (grudþia), grudo; grûsti, grûsta, grûdo LKÞ III 674).<br />
Esamojo laiko formø ðaknis ávairuoja dar ðiuo atveju: krinta ir krenta<br />
(=krenta) DÞ1 383, krinta ir krenta DÞ2 337, DÞ3 334 (tai lemia nevienodà<br />
prieðdëliniø lyèiø kirèiavimà, þr. p. 174).<br />
Tarmëse yra ir daugiau gretimybiø, kuriø esamojo laiko ðaknies skiemens<br />
pagrindu eina dvigarsiai em, en: drimba; dremba LKÞ II 701; knimba;<br />
knemba LKÞ VI 233; limpa; lempa LKÞ VII 572, LzÞ 148; rinka;<br />
renka XI 615; sminga; smenga LKÞ XIII 169; sninga; snenga LKÞ XIII<br />
256; stinga; stenga LKÞ XIII 771; stringa; strenga LKÞ XIII 961; ðimpa;<br />
ðempa LKÞ XIV 842; tinka; tenka LKÞ XVI 288. Retkarèiais vartojamos<br />
esamojo laiko formos su Ÿsta ir tvirtaprade ar tvirtagale ðaknies priegaide<br />
ar net trumpuoju balsiu (su Ÿsta ar be jo): krinka; kryksta LKÞ VI 592;<br />
kvimpa; kvypsta; kvipsta LKÞ VI 1095; pinga LKÞ IX 939, LzÞ 193, DûnÞ<br />
520, pinga; pygsta DrskÞ 261; plinka, pliksta LKÞ X 235; sninga; sniga<br />
LKÞ XIII 256; spinta; spysta LKÞ XIII 451; sprunka; sprûksta LKÞ XIII<br />
542; stinga; stigsta LKÞ XIII 771; stimpa; stipsta; stempa; stimpsta; stypsta<br />
LKÞ XIII 811; ðvinta; ðvysta LKÞ XV 606; tunka; tuksta LKÞ XVI 1083.<br />
Sangràþi n i ø veiksmaþodþiø kirèiuota ðaknis bk. yra ta pati: – ;; – ;;<br />
èiuptis, èiumpasi, èiuposi; tiktis, tinkasi, tikosi.<br />
Prieðdëlinës lytys irgi turi tà paèià kirèiuotà ðakná.<br />
suŸ: sutikti, sutinka, sutiko;; suðukti, suðunka, suðuko (neprieðdëlinë<br />
lytis bk. nevartojama); sutrikti, sutrinka, sutriko;; subusti, subunda, subudo;<br />
suèiupti, suèiumpa, suèiupo; sudribti, sudrimba, sudribo; sudrikti,<br />
sudrinka, sudriko; sudubti, sudumba, sudubo; suglisti, suglinta, suglito;
172<br />
sugrubti, sugrumba, sugrubo; sugrusti, sugrunda, sugrudo; sugusti, sugunda,<br />
sugudo; sujukti, sujunka, sujuko „imti juoktis“ (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama);<br />
sujukti, sujunka, sujuko „sumiðti, pakrikti“; sujusti, sujunda,<br />
sujudo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama); sujusti, sujunta, sujuto; sukibti,<br />
sukimba, sukibo; sukisti, sukinda, sukido; suklibti, suklimba, suklibo;<br />
suklikti, suklinka, sukliko (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama); suklupti,<br />
suklumpa, suklupo; suknibti, suknimba, suknibo; sukniubti, sukniumba,<br />
sukniubo; sukrikti, sukrinka, sukriko; sukristi, sukrinta, sukrito; sukrusti,<br />
sukrunta, sukruto (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama)...<br />
paŸ: – ;; pajusti, pajunta, pajuto; pakibti, pakimba, pakibo; paplisti,<br />
paplinta, paplito; pasklisti, pasklinda, pasklido; patikti, patinka, patiko;; pablukti,<br />
pablunka, pabluko; pabusti, pabunda, pabudo; paèiupti, paèiumpa,<br />
paèiupo; padribti, padrimba, padribo; padrikti, padrinka, padriko; paglisti,<br />
paglinta, paglito; pagrubti, pagrumba, pagrubo; pagrusti, pagrunda, pagrudo;<br />
pakisti, pakinda, pakido; pakisti, pakinta, pakito; pakniubti, pakniumba,<br />
pakniubo; pakrikti, pakrinka, pakriko; pakristi, pakrinta, pakrito; pakvipti,<br />
pakvimpa, pakvipo; pamigti, paminga, pamigo; papigti, papinga, papigo...<br />
nuŸ: – ;; nukristi, nukrinta, nukrito;; nublukti, nublunka, nubluko; nubukti,<br />
nubunka, nubuko; nubusti, nubunda, nubudo; nucibti, nucimba, nucibo<br />
(neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama); nucipti, nucimpa, nucipo (neprieðdëlinë<br />
lytis bk. nevartojama); nuèiupti, nuèiumpa, nuèiupo; nudribti,<br />
nudrimba, nudribo; nudþiugti, nudþiunga, nudþiugo (neprieðdëlinë lytis bk.<br />
nevartojama); nugrubti, nugrumba, nugrubo; nugusti, nugunda, nugudo;<br />
nukniubti, nukniumba, nukniubo; nukrupti, nukrumpa, nukrupo; nukukti,<br />
nukunka, nukuko; nukvipti, nukvimpa, nukvipo; numigti, numinga, numigo;<br />
numisti, numinta, numito; numukti, numunka, numuko; nupigti, nupinga,<br />
nupigo; nuplikti, nuplinka, nupliko...<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþbukti, uþbunka, uþbuko; uþèiupti, uþèiumpa, uþèiupo;<br />
uþdribti, uþdrimba, uþdribo; uþdrikti, uþdrinka, uþdriko; uþgrubti, uþgrumba,<br />
uþgrubo; uþjusti, uþjunta, uþjuto; uþkibti, uþkimba, uþkibo; uþklupti,<br />
uþklumpa, uþklupo; uþkniubti, uþkniumba, uþkniubo; uþkristi, uþkrinta,<br />
uþkrito; uþkvipti, uþkvimpa, uþkvipo; uþmigti, uþminga, uþmigo; uþnikti,<br />
uþninka, uþniko; uþplukti, uþplunka, uþpluko; uþpusti, uþpunta, uþputo; uþrikti,<br />
uþrinka, uþriko (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama); uþrukti, uþrunka,<br />
uþruko; uþsiusti, uþsiunta, uþsiuto...<br />
iðŸ: – ;; iðkristi, iðkrinta, iðkrito; iðtikti, iðtinka, iðtiko;; iðblukti, iðblunka,<br />
iðbluko; iðbusti, iðbunda, iðbudo; iðdribti, iðdrimba, iðdribo; iðdrikti, iðdrinka,<br />
iðdriko; iðdubti, iðdumba, iðdubo; iðgubti, iðgumba, iðgubo; iðklibti, ið-
173<br />
klimba, iðklibo; iðkrikti, iðkrinka, iðkriko; iðmisti, iðminta, iðmito; iðmukti,<br />
iðmunka, iðmuko; iðplikti, iðplinka, iðpliko; iðplisti, iðplinta, iðplito; iðplukti,<br />
iðplunka, iðpluko; iðpusti, iðpunta, iðputo; iðskisti, iðskinda, iðskido...<br />
priŸ: – ;; – ;; pribukti, pribunka, pribuko; prièiupti, prièiumpa, prièiupo;<br />
priglisti, priglinta, priglito; priglusti, priglunda, prigludo; prigusti, prigunda,<br />
prigudo; prikibti, prikimba, prikibo; prikniubti, prikniumba, prikniubo;<br />
prikristi, prikrinta, prikrito; prikusti, prikunta, prikuto; prikvipti, prikvimpa,<br />
prikvipo; prilipti, prilimpa, prilipo; primigti, priminga, primigo; pripusti,<br />
pripunta, priputo; prisklisti, prisklinda, prisklido; priskrusti, priskrunda,<br />
priskrudo; prisnigti, prisninga, prisnigo; pristigti, pristinga, pristigo...<br />
áŸ: – ;; ástrigti, ástringa, ástrigo;; áblukti, áblunka, ábluko; ádribti, ádrimba,<br />
ádribo; ádubti, ádumba, ádubo; águbti, águmba, águbo; águsti, águnda,<br />
águdo; ákibti, ákimba, ákibo; áknibti, áknimba, áknibo; ákniubti, ákniumba,<br />
ákniubo; ákristi, ákrinta, ákrito; ámigti, áminga, ámigo; ámisti, áminta, ámito;<br />
ámukti, ámunka, ámuko; ánikti, áninka, ániko; árusti, árunda, árudo; ásiusti,<br />
ásiunta, ásiuto...<br />
apŸ (apiŸ): – ;; aptikti, aptinka, aptiko;; apdribti, apdrimba, apdribo;<br />
apiblukti, apiblunka, apibluko; apdrikti, apdrinka, apdriko; apglisti, apglinta,<br />
apglito; apgrubti, apgrumba, apgrubo; apkibti, apkimba, apkibo; apkisti,<br />
apkinta, apkito; apkristi, apkrinta, apkrito; aplipti, aplimpa, aplipo; apnikti,<br />
apninka, apniko; apniukti, apniunka, apniuko; apskrusti, apskrunda, apskrudo;<br />
apsmukti, apsmunka, apsmuko; apsnigti, apsninga, apsnigo; apspisti,<br />
apspinta, apspito...<br />
praŸ: – ;; – ;; prabusti, prabunda, prabudo; pradþiugti, pradþiunga, pradþiugo<br />
(neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama); pragusti, pragunda, pragudo;<br />
prajukti, prajunka, prajuko (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama);<br />
prakusti, prakunta, prakuto; pramigti, praminga, pramigo; pramisti, praminta,<br />
pramito; praplikti, praplinka, prapliko; prapliupti, prapliumpa, prapliupo;<br />
praskisti, praskinda, praskido; prasmukti, prasmunka, prasmuko...<br />
atŸ (atiŸ): atitikti, atitinka, atitiko;; – ;; atbukti, atbunka, atbuko; atbusti,<br />
atbunda, atbudo; atgrubti, atgrumba, atgrubo; atgusti, atgunda, atgudo;<br />
atkristi, atkrinta, atkrito; atkusti, atkunta, atkuto; atlipti, atlimpa, atlipo;<br />
atpigti, atpinga, atpigo; atðipti, atðimpa, atðipo; atvipti, atvimpa, atvipo.<br />
neŸ: – ;; netikti, netinka, netiko (ðis daþnas þodis DÞ3 nededamas);<br />
netrukti, netrunka, netruko.<br />
parŸ: – ;; – ;; pardribti, pardrimba, pardribo; parkristi, parkrinta, parkrito.<br />
Prieðdëlis perŸ, kaip visada, gauna kirtá: – ;; – ;; perkristi, perkrinta,<br />
perkrito; perkvipti, perkvimpa, perkvipo; perðusti, perðunta, perðuto.
174<br />
Dalelytinis prieðdëlis neŸ gali bûti pridëtas prie prieðdëlinio veiksmaþodþio<br />
(èia nurodomi tik daþnesni vediniai, DÞ3 nelaikomi savarankiðkais<br />
leksiniais vienetais): – ;; nepajusti, nepajunta, nepajuto; nepatikti,<br />
nepatinka, nepatiko; nesutikti, nesutinka, nesutiko.<br />
Plg. prieðdëliniø lyèiø kirèiavimo gretimybes, susijusias su nevienodu<br />
ðaknies vokalizmu: apkrinta DÞ2 29, apkrinta ir apkrenta DÞ3 28;<br />
atkrinta DÞ1 43, DÞ2 50, atkrinta ir atkrenta DÞ3 49; ákrinta DÞ2 206,<br />
ákrinta ir ákrenta DÞ3 207; iðkrinta DÞ2 238, iðkrinta ir iðkrenta DÞ3 239;<br />
nukrinta ir nukrenta DÞ2 443, DÞ3 438; pakrinta DÞ2 490, pakrinta ir<br />
pakrenta DÞ3 485; parkrinta DÞ2 509, parkrinta ir parkrenta DÞ3 5<strong>03</strong>;<br />
prikrinta DÞ2 616, prikrinta ir prikrenta DÞ3 608; sukrinta DÞ2 765,<br />
sukrinta ir sukrenta DÞ3 759; uþkrinta DÞ1 897, DÞ2 891, uþkrinta ir<br />
uþkrenta DÞ3 885.<br />
Nekodifikuotoje kalboje prieðdëlinës lytys gali turëti prieðdëlio kirtá,<br />
plg. nelempa LzÞ 148 (taèiau kai kuriose rytinëse ðnektose ir ðiais<br />
atvejais iðlaikomas ðaknies kirtis, plg.: apsnenga LKÞ XIII 257; atðimpa;<br />
atðempa LKÞ XIV 842; iðstempa LKÞ XIII 812; nesutinka; nesutenka<br />
LKÞ XVI 315; pasnenga LKÞ XIII 257; patinka; patenka LKÞ XVI<br />
306; pristinga; pristengam LKÞ XIII 772; sudrimba; sudremba LKÞ II<br />
702; sustempa LKÞ XIII 814).<br />
Prieðdëlinës sangràþi n ë s lytys iðlaiko pirminiø veiksmaþodþiø<br />
kirèiavimo ypatybes.<br />
suŸ: susitikti, susitinka, susitiko;; – ;; susièiupti, susièiumpa, susièiupo;<br />
susikibti, susikimba, susikibo; susizgribti, susizgrimba, susizgribo (neprieðdëlinë<br />
lytis bk. nevartojama).<br />
áŸ: – ;; – ;; ásikibti, ásikimba, ásikibo; ásiknibti, ásiknimba, ásiknibo; ásisnigti,<br />
ásisninga, ásisnigo.<br />
atŸ: – ;; atsitikti, atsitinka, atsitiko;; atsibusti, atsibunda, atsibudo.<br />
paŸ: – ;; pasijusti, pasijunta, pasijuto;; pasièiupti, pasièiumpa, pasièiupo.<br />
praŸ: – ;; pasitikti, pasitinka, pasitiko;; prasidþiugti, prasidþiunga, prasidþiugo.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsirikti, apsirinka, apsiriko.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusièiupti, nusièiumpa, nusièiupo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisipusti, prisipunta, prisiputo.<br />
Vienas kitas daþnesnis prieðdëlinis sangràþinis veiksmaþodis dar turi<br />
dalelytiná prieðdëlá neŸ (èia nurodomas vedinys, kuris DÞ3 neádëtas kaip<br />
atskiras leksinis vienetas): – ;; neatsitikti, neatsitinka, neatsitiko.
175<br />
Studentai kirèiuoja taisyklingai: juntu (21:0).<br />
2. Gerokai maþiau bk. yra panaðios sandaros veiksmaþodþiø su i ð -<br />
nykusiu intarpu: jø esamojo laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio<br />
laiko – Ÿo, bendratyje tarp ðaknies balsio ir Ÿti bei bûtojo kartinio laiko<br />
formoje tarp ðaknies balsio ir kamiengalio vartojamas pavienis ŸS/TŸ<br />
tipo priebalsis, esamojo laiko formoje – ŸStŸ priebalsiø junginys, bendraties<br />
ir bûtojo kartinio laiko ðaknies skiemens pagrindu eina trumpieji balsiai<br />
i, u, esamojo laiko – ilgieji y, û (jø ilgumas savaip atstoja intarpà).<br />
Ðiai grupei priklauso dvi deðimtys pirminiø veiksmaþodþiø: – ;; – ;; èiþti,<br />
èyþta, èiþo; dusti, dûsta, duso; duþti, dûþta, duþo; dvisti, dvysta, dviso; giþti,<br />
gyþta, giþo; gniuþti, gniûþta, gniuþo; gristi, grysta, griso; iþti, yþta, iþo; kiuþti,<br />
kiûþta, kiuþo; kliðti, klyðta, kliðo; klusti, klûsta, kluso; miðti, myðta, miðo;<br />
niþti, nyþta, niþo; prusti, prûsta, pruso; susti, sûsta, suso; tiþti, tyþta, tiþo...<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 43; Laigonaitë, 1959, 71; Laigonaitë, 1978,<br />
72; Stundþia, 1995, 121; Vaitkevièiûtë, 1997, 126; Venckutë, 1983, 128;<br />
Vidþiûnas, 1997, 190).<br />
Gal tik vienas veiksmaþodis bk. ið pradþiø teiktas su gretimybëmis:<br />
giþti, gyþta, giþo ir gyþti, gyþta, gyþo (gyþti) Kam II 42; kituose bk. leidiniuose<br />
pasirinkta pirmoji lytis (plg. gyþŸ(s)ta; gyþti BûgRR II 434, gáþu (gáþtu),<br />
giþau, giþti BûgRR II 464, gyþti; giþti SkÞD 485, giþti, gyþta (ginþa), giþo;<br />
gyþti, gyþta, gyþo; gyþti LKÞ III 390, gyþti, gyþta, gyþo DûnÞ 96).<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø iðlieka ta pati kirèiuota ðaknis.<br />
suŸ: – ;; – ;; suèiþti, suèyþta, suèiþo; sudusti, sudûsta, suduso; suduþti,<br />
sudûþta, suduþo; sudvisti, sudvysta, sudviso; sugiþti, sugyþta, sugiþo; sugniuþti,<br />
sugniûþta, sugniuþo; suiþti, suyþta, suiþo; sukiuþti, sukiûþta, sukiuþo; suklusti,<br />
suklûsta, sukluso; sumiðti, sumyðta, sumiðo; sutiþti, sutyþta, sutiþo; sutriuðti,<br />
sutriûðta, sutriuðo...<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðdisti, iðdysta, iðdido (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama);<br />
iðdusti, iðdûsta, iðduso; iðduþti, iðdûþta, iðduþo; iðdvisti, iðdvysta, iðdviso;<br />
iðiþti, iðyþta, iðiþo; iðkliðti, iðklyðta, iðkliðo; iðprusti, iðprûsta, iðpruso; iðsusti,<br />
iðsûsta, iðsuso; iðtiþti, iðtyþta, iðtiþo; iðvisti, iðvysta, iðviso.<br />
paŸ: – ;; – ;; padusti, padûsta, paduso; padvisti, padvysta, padviso; pagiþti,<br />
pagyþta, pagiþo; paklusti, paklûsta, pakluso; pamiðti, pamyðta, pamiðo;<br />
paniþti, panyþta, paniþo; patiþti, patyþta, patiþo.<br />
apŸ: – ;; – ;; apdusti, apdûsta, apduso; apdvisti, apdvysta, apdviso; apgiþti,<br />
apgyþta, apgiþo; apgristi, apgrysta, apgriso; apsusti, apsûsta, apsuso;<br />
aptriuðti, aptriûðta, aptriuðo.
176<br />
áŸ: – ;; – ;; áèiþti, áèyþta, áèiþo; áduþti, ádûþta, áduþo; ágiþti, ágyþta, ágiþo;<br />
ágristi, ágrysta, ágriso; ámiðti, ámyðta, ámiðo; ávisti, ávysta, áviso.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nudusti, nudûsta, nuduso; nuduþti, nudûþta, nuduþo; nugristi,<br />
nugrysta, nugriso; nuniþti, nunyþta, nuniþo; nususti, nusûsta, nususo;<br />
nutriuðti, nutriûðta, nutriuðo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prièiþti, prièyþta, prièiþo; pridusti, pridûsta, priduso; pridvisti,<br />
pridvysta, pridviso; primiðti, primyðta, primiðo; privisti, privysta, priviso.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþdusti, uþdûsta, uþduso; uþdvisti, uþdvysta, uþdviso; uþniþti,<br />
uþnyþta, uþniþo; uþvisti, uþvysta, uþviso.<br />
atŸ: – ;; – ;; atgristi, atgrysta, atgriso.<br />
Prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; perduþti, perdûþta, perduþo.<br />
Papildomai pridëtas dalelytinis prieðdëlis neŸ kirèiavimo nekeièia (èia<br />
nurodomas tik daþnesnis vedinys, DÞ3 nelaikomas savarankiðku leksiniu<br />
vienetu): – ;; nepaklusti, nepaklûsta, nepakluso.<br />
Taip pat kirèiuojamos ir prieðdëlinës sangràþi n ë s lytys.<br />
atŸ: – ;; atsidusti, atsidûsta, atsiduso.<br />
Studentai kirèiuoja ðitaip: dûstu (38:11); gniûþtu (32:8); sûstu (17:15).<br />
Plg. dar prieðdëliniø lyèiø kirèiavimo polinkius: ágrystu (81:16); (ið)klyðtu<br />
(16:20); paklûstu (20:17).<br />
3. Keli tokio pat prozodinio pavidalo veiksmaþodþiai turi esamojo laiko<br />
kamiengalá Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendratyje tarp ðaknies balsio<br />
ir Ÿti – priebalsiø junginá Ÿg/kSŸ, esamojo ir bûtojo kartinio laiko formose<br />
tarp ðaknies balsio ir kamiengalio – ŸSg/kŸ, bendraties ir bûtojo kartinio<br />
laiko ðaknyse – trumpuosius balsius i, u, esamojo laiko ðaknyje –<br />
ilguosius y, û. Tai savita buvusiø intarpiniø veiksmaþodþiø grupelë, kuri<br />
nuo anksèiau aptartos skiriasi tik ðaknies galo priebalsiais.<br />
Tokios sandaros yra ðie þodþiai: – ;; – ;; brigzti, bryzga, brizgo; driksti,<br />
dryska, drisko; migzti, myzga, mizgo; nigzti, nyzga, nizgo; pliukðti, pliûðka,<br />
pliuðko; pukðti, pûðka, puðko; rigzti, ryzga, rizgo; tikðti, tyðka, tiðko.<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 43; LKG II 299; Vaitkevièiûtë, 1997, 126;<br />
Vidþiûnas, 1997, 190).<br />
Tarmëse jø pavidalas kartais ávairuoja: driksti, dryska (drinska, dryksta),<br />
drisko LKÞ II 713, driksti, dryska (drinska, driska, driksta, drinksta)<br />
LKA III 94, driksti, dryska, drisko LzÞ 62, driksti, drinska, drisko DûnÞ<br />
480; pliukðti, pliûðka (pliunðka, pliûkðta), pliuðko LKÞ X 256, pliûkðti,<br />
pliûkðta, pliûðko LKÞ X 257, pliukðti (pliûkðti), pliûðka (pliûðka), pliunðka,<br />
pliûkðta (pliûkðta), pliunkðta LKA III 94; tikðti, tyðka (tykðta, tykðta,
177<br />
tinðka, tinkðta), tiðko LKÞ XVI 280, tikðti, tinðka, tiðko DûnÞ 546, tikðti,<br />
tyðka (tykðta), tiðko DrskÞ 407; tviksti, tvyksta (tvyska, tviska), tvisko LKÞ<br />
XVII 285; þr. dar (Derksen, 1996, 290, 293).<br />
Prieðdëliniai veiksmaþodþiai yra tokios pat prozodinës sandaros.<br />
suŸ: – ;; – ;; subligzti, sublyzga, sublizgo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama);<br />
subrigzti, subryzga, subrizgo; sudriksti, sudryska, sudrisko; sumigzti,<br />
sumyzga, sumizgo; supliukðti, supliûðka, supliuðko; surigzti, suryzga, surizgo;<br />
sutviksti, sutvyska, sutvisko (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama).<br />
apŸ (apiŸ): – ;; – ;; apdriksti, apdryska, apdrisko; apibrigzti, apibryzga,<br />
apibrizgo.<br />
atŸ (atiŸ): – ;; – ;; atbrizgti, atbryzga, atbrizgo; atidriksti, atidryska, atidrisko.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðbrigzti, iðbryzga, iðbrizgo; iðdriksti, iðdryska, iðdrisko.<br />
áŸ: – ;; – ;; ádriksti, ádryska, ádrisko.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nudriksti, nudryska, nudrisko.<br />
paŸ: – ;; – ;; pabrigzti, pabryzga, pabrizgo.<br />
praŸ: – ;; – ;; pradriksti, pradryska, pradrisko.<br />
priŸ: – ;; – ;; pririgzti, priryzga, pririzgo.<br />
Prieðdëliniø esamojo laiko lyèiø, turinèiø trumpà ðakná, kirèiavimas<br />
þodynuose, deja, nëra paliudytas (kirtis turëtø nuðokti á prieðdëlá).<br />
4. Skyrium eina panaðaus prozodinio tipo veiksmaþodis, kurio esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendratyje tarp<br />
ðaknies balsio u ir Ÿti vartojamas ŸzŸ, esamojo laiko formoje tarp ðaknies<br />
balsio û ir kamiengalio bei bûtojo kartinio laiko formoje tarp ðaknies<br />
balsio u ir kamiengalio – priebalsiø junginys ŸzdŸ. Tik priebalsiais jis ir<br />
tesiskiria nuo anksèiau aptartø veiksmaþodþiø.<br />
Toks yra retas pirminis veiksmaþodis gruzti, grûzda, gruzdo.<br />
Þr. dar (Vaitkevièiûtë, 1997, 126; Vidþiûnas, 1997, 190).<br />
Tarmëse ávairuoja esamojo laiko ðaknys: grûzda, grûza, gruzda LKÞ<br />
III 685, grunza DûnÞ 1<strong>03</strong>, grûzda (gal grûzda?) DrskÞ 116.<br />
Tam paèiam prozodiniam tipui priklauso prieðdëlinës lytys.<br />
suŸ: – ;; – ;; subruzti, subrûzda, subruzdo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama);<br />
sugruzti, sugrûzda, sugruzdo.<br />
apŸ: – ;; – ;; apgruzti, apgrûzda, apgruzdo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pagruzti, pagrûzda, pagruzdo.<br />
Trûksta pavyzdþiø, ið kuriø matytume, kaip nekodifikuotoje kalboje<br />
kirèiuojamos prieðdëlinës lytys, turinèios esamojo laiko trumpà ðakná.
178<br />
5. Bk. vartojama pora intarpiniø veiksmaþodþiø, kuriø esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendratyje tarp ðaknies<br />
balsio ir Ÿti eina priebalsis s, esamojo ir bûtojo kartinio laiko formose<br />
tarp ðaknies balsio ir kamiengalio – priebalsis d, bendraties ir bûtojo<br />
kartinio laiko ðaknies skiemens pagrindà sudaro trumpasis balsis i, esamojo<br />
laiko – miðrieji dvigarsiai em/n.<br />
Tokie yra ðie þodþiai: – ;; skristi, skrenda, skrido;; bristi, brenda, brido.<br />
Þr. dar (Laigonaitë, 1959, 71; Laigonaitë, 1970, 79; LV 147; Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 126–127; Venckutë, 1983, 126).<br />
Pirminiai veiksmaþodþiai prozodinëmis ypatybëmis nesiskiria nuo<br />
anksèiau aptartø þodþiø (tikti, tinka, tiko ir kt.).<br />
Tarmëse esamojo ir bûtojo kartinio laiko formos ávairuoja: bristi, brenda<br />
(breda, brinda), brido LKÞ I 1056, bristi, breda, brido DrskÞ 42; skristi,<br />
skrenda (skrinda, skrysta, skranda, skrida), skrido (skrydo) LKÞ XII 1080.<br />
Prieðdëlinës lytys yra savitos. Jø esamojo laiko kirtis bk. nuðoka<br />
á prieðdëlá.<br />
apŸ (apiŸ): – ;; – ;; apibristi, apibrenda, apibrido; apskristi, apskrenda,<br />
apskrido.<br />
atŸ: – ;; – ;; atbristi, atbrenda, atbrido; atskristi, atskrenda, atskrido.<br />
áŸ: – ;; – ;; ábristi, ábrenda, ábrido; áskristi, áskrenda, áskrido.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðbristi, iðbrenda, iðbrido; iðskristi, iðskrenda, iðskrido.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nubristi, nubrenda, nubrido; nuskristi, nuskrenda, nuskrido.<br />
paŸ: – ;; – ;; pabristi, pabrenda, pabrido; paskristi, paskrenda, paskrido.<br />
parŸ: – ;; – ;; parbristi, parbrenda, parbrido; parskristi, parskrenda, parskrido.<br />
priŸ: – ;; – ;; pribristi, pribrenda, pribrido; priskristi, priskrenda, priskrido.<br />
suŸ: – ;; – ;; subristi, subrenda, subrido; suskristi, suskrenda, suskrido.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþbristi, uþbrenda, uþbrido; uþskristi, uþskrenda, uþskrido.<br />
praŸ: – ;; – ;; praskristi, praskrenda, praskrido.<br />
Prieðdëlis perŸ visose formose gauna kirtá: – ;; – ;; perbristi, perbrenda,<br />
perbrido; perskristi, perskrenda, perskrido.<br />
Nekodifikuotoje kalboje esamasis laikas gali turëti kirtá, nenuðokusá á<br />
prieðdëlá: apskrenda; apskrenda LKÞ XII 1082; atskrenda; atskrenda LKÞ<br />
XII 1082; áskrenda; áskrenda LKÞ XII 1082; iðskrenda; iðskrenda LKÞ<br />
XII 1083; nuskrenda; nuskrenda LKÞ XII 1083; parskrenda; parskrenda<br />
LKÞ XII 1084; paskrenda; paskrenda LKÞ XII 1084; praskrenda; praskrenda<br />
LKÞ XII 1085; priskrenda; priskrenda LKÞ XII 1085; suskrenda;
179<br />
suskrenda LKÞ XII 1085; uþskrenda; uþskrenda LKÞ XII 1085; þr. dar<br />
(Bunevièiûtë, 1994, 17; Grinaveckis, 1976, 39); apie bûtojo kartinio laiko<br />
formø kirèiavimà M. Daukðos raðtuose þr. (Kazlauskas, 1968, 71;<br />
Schmalstieg, 1994, 36).<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø esamojo laiko kirtis<br />
bk. yra nuðokæs á sangràþos rodiklá.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásibristi, ásibrenda, ásibrido.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsibristi, iðsibrenda, iðsibrido.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusibristi, nusibrenda, nusibrido.<br />
6. Prie nagrinëjamø þodþiø prozodinëmis ypatybëmis ðliejasi dar vienas<br />
(neintarpinis) veiksmaþodis, kurio esamojo laiko kamiengalis yra Ÿa,<br />
bûtojo kartinio laiko – Ÿo, visø pagrindiniø formø ðaknies gale vartojamas<br />
pavienis priebalsis ŸkŸ, bendraties ir bûtojo kartinio laiko ðaknies<br />
skiemens pagrindu eina trumpasis balsis i, esamojo laiko – dvibalsis ie.<br />
Tai labai daþnas veiksmaþodis likti, lieka, liko; þr. dar (Laigonaitë,<br />
1978, 72; Venckutë, 1983, 126).<br />
Tos paèios ðaknies yra ir retas sangràþi n i s veiksmaþodis liktis,<br />
liekasi, likosi.<br />
Apie savità tarminá bûtojo kartinio laiko formos kirèiavimà þr. (Zinkevièius,<br />
1966, 333).<br />
Prieðdëlinës lytys iðlaiko tà patá ðaknies kirèiavimà.<br />
atŸ: atlikti, atlieka, atliko.<br />
iðŸ: – ;; iðlikti, iðlieka, iðliko.<br />
neŸ (èia minimas daþnesnis vedinys, kuris DÞ3 nelaikomas savarankiðku<br />
leksiniu vienetu): – ;; nelikti, nelieka, neliko.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nulikti, nulieka, nuliko.<br />
paŸ: palikti, palieka, paliko.<br />
priŸ: – ;; – ;; prilikti, prilieka, priliko.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþlikti, uþlieka, uþliko.<br />
Apie bûtojo kartinio laiko formø kirèiavimà M. Daukðos raðtuose þr.<br />
(Kazlauskas, 1968, 71; Schmalstieg, 1994, 36).<br />
Dalelytinis prieðdëlis, prisijungæs prie prieðdëlinio veiksmaþodþio, kirèiavimui<br />
átakos neturi (èia nurodomas vedinys nëra patekæs á DÞ3 kaip<br />
atskiras leksinis vienetas): – ;; nepalikti, nepalieka, nepaliko.<br />
Prieðdëliniai sangràþi niai veiksmaþodþiai iðlaiko tà paèià<br />
kirèiuotà ðakná.<br />
atŸ: – ;; atsilikti, atsilieka, atsiliko.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsilikti, iðsilieka, iðsiliko.
180<br />
paŸ: – ;; pasilikti, pasilieka, pasiliko.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisilikti, prisilieka, prisiliko.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsilikti, uþsilieka, uþsiliko.<br />
Studentai daþniausiai kirèiuoja taisyklingai: lieku (50:4).<br />
Treèiàjá poskyrá sudaro veiksmaþodþiai, kuriø bendraties ir bûtojo<br />
kartinio laiko ðaknis yra tvirtagalë, o esamojo laiko – trumpa. Tokiø<br />
þodþiø bk. nedaug.<br />
1. Pora veiksmaþodþiø turi esamojo laiko kamiengalá Ÿia, bûtojo kartinio<br />
laiko Ÿë, bendratyje tarp ðaknies balsio ir Ÿti – pavienius ŸS/TŸ tipo<br />
priebalsius, esamojo ir bûtojo kartinio laiko formose tarp ðaknies balsio<br />
ir kamiengalio – ŸTŸ tipo priebalsá, pagrindiniø formø ðaknyse kaitaliojasi<br />
balsiai û : u : û.<br />
Tokie yra ðiedu pirminiai veiksmaþodþiai: – ;; pûsti, puèia, pûtë;; tûpti,<br />
tupia, tûpë.<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 45; Laigonaitë, 1978, 72; Vidþiûnas, 1997,<br />
192).<br />
Vieno pirminio veiksmaþodþio pavidalas bendrinëje kalboje nëra visai<br />
nusistojæs: tûpti, tupia, tûpë SkBK 85, RV 194, RÞ 360, LV 563, DÞ1<br />
879, LTÞ 328, MKÞ 330, tûpti, tupia (ir tûpia), tûpë Kam II 132, DÞ2 868,<br />
DÞ3 863 (plg. tûpti, tupia (tûpia, tumpa), tûpë LKÞ XVII 64, tûpti, tûpa,<br />
tûpë DûnÞ 549, tûpti, tupia, tûpë DrskÞ 422).<br />
Sangràþi niai veiksmaþodþiai turi tà paèià kirèiuotà ðakná: – ;; – ;;<br />
pûstis, puèiasi, pûtësi; tûptis, tupiasi, tûpësi.<br />
Prieðdëliniø lyèiø esamojo ir bûtojo kartinio laiko kirtis yra nuðokæs<br />
á prieðdëlá.<br />
apŸ (apiŸ): – ;; – ;; apipûsti, apipuèia, apipûtë; aptûpti, aptupia, aptûpë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nupûsti, nupuèia, nupûtë; nutûpti, nutupia, nutûpë.<br />
priŸ: – ;; – ;; pripûsti, pripuèia, pripûtë; pritûpti, pritupia, pritûpë.<br />
suŸ: – ;; – ;; supûsti, supuèia, supûtë; sutûpti, sutupia, sutûpë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþpûsti, uþpuèia, uþpûtë; uþtûpti, uþtupia, uþtûpë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atpûsti, atpuèia, atpûtë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ápûsti, ápuèia, ápûtë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðpûsti, iðpuèia, iðpûtë.<br />
paŸ: – ;; – ;; papûsti, papuèia, papûtë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prapûsti, prapuèia, prapûtë.<br />
Visø gramatiniø formø prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; perpûsti,<br />
perpuèia, perpûtë.
181<br />
Minëtas gretimybes, kad ir ne visai nuosekliai, atkartoja prieðdëlinës<br />
lytys (ilgosios ðaknies formos bk. iðlaiko ðaknies kirtá): aptupia DÞ2 37,<br />
aptupia ir aptûpia DÞ3 37 (plg. aptupia; aptûpia; aptûpiu LKÞ XVII 66–<br />
67); nutupia DÞ2 462, nutupia ir nutûpia DÞ3 457; pritupia DÞ2 628, pritupia<br />
ir pritûpia DÞ3 620; sutupia DÞ2 793, sutupia ir sutûpia DÞ3 788<br />
(plg. sutupia; susitûpia LKÞ XVII 71–72); uþtupia DÞ1 902, DÞ2 904,<br />
uþtupia ir uþtûpia DÞ3 898 (gaila, kad LKÞ XVII nenurodomos antraðtiniø<br />
prieðdëliniø veiksmaþodþiø esamojo laiko kirèiavimo gretimybës; kaþin<br />
ar tikras tarminis kirèiavimas sutûpë LKÞ XVII 72).<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø esamojo ir bûtojo<br />
kartinio laiko kirtis yra pasislinkæs á sangràþos rodiklá.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsipûsti, atsipuèia, atsipûtë; atsitûpti, atsitupia, atsitûpë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsipûsti, iðsipuèia, iðsipûtë.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasipûsti, pasipuèia, pasipûtë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsitûpti, uþsitupia, uþsitûpë.<br />
Þr. atsitupia DÞ2 57, DÞ3 57 (èia nëra varianto atsitûpia; plg. atsitupia;<br />
atsitûpia LKÞ XVII 67–68).<br />
Studentai daþniausiai kirèiuoja pûèiau (23:1), raðo tupia (92:3).<br />
2. Savitas yra labai daþnas veiksmaþodis imti, ima, ëmë; jo esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendraties ðaknies<br />
miðrusis dvigarsis eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo ir bûtojo kartinio laiko<br />
formose tarp ðaknies balsio ir kamiengalio vartojamas pavienis priebalsis<br />
ŸmŸ, bendraties ðaknies skiemens pagrindu eina miðrusis dvigarsis im,<br />
esamojo laiko – trumpasis balsis i, bûtojo kartinio laiko – ilgasis ë.<br />
Þr. dar (Laigonaitë, 1959, 71; Laigonaitë, 1970, 79; Laigonaitë, 1978,<br />
72; LKG II 299; Vaitkevièiûtë, 1997, 129).<br />
Plg. ðaknies priegaidæ: imti – imstyti, imsto, imstë.<br />
Tà paèià kirèiuotà ðakná turi ir sangràþi në lytis: – ;; imtis, imasi,<br />
ëmësi.<br />
Apie savità tarminá kirèiavimà þr. (Grinaveckis, 1973, 108; Kardelytë,<br />
1975, 12, 80; Kazlauskas, 1968, 89; Vidugiris, 1973, 212; Zinkevièius,<br />
1966, 333).<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø esamojo ir bûtojo kartinio laiko formos<br />
yra gavusios prieðdëlio kirtá.<br />
apŸ: – ;; apimti, apima, apëmë.<br />
atŸ: – ;; atimti, atima, atëmë.<br />
áŸ: – ;; – ;; áimti, áima, áëmë.
182<br />
iðŸ: – ;; iðimti, iðima, iðëmë.<br />
nuŸ: – ;; nuimti, nuima, nuëmë.<br />
paŸ: – ;; paimti, paima, paëmë.<br />
praŸ: – ;; – ;; praimti, praima, praëmë.<br />
priŸ: priimti, priima, priëmë.<br />
suŸ: – ;; suimti, suima, suëmë.<br />
uþŸ: uþimti, uþima, uþëmë.<br />
Prieðdëlis perŸ visose formose gauna kirtá: – ;; perimti, perima, perëmë.<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø lyèiø esamojo ir bûtojo kartinio laiko<br />
kirtis yra nuðokæs á sangràþos rodiklá.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsiimti, apsiima, apsiëmë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsiimti, atsiima, atsiëmë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsiimti, iðsiima, iðsiëmë.<br />
neŸ (èia nurodomas daþnesnis ðio prieðdëlio vedinys, DÞ3 nelaikomas<br />
savarankiðku leksiniu vienetu): – ;; nesiimti, nesiima, nesiëmë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusiimti, nusiima, nusiëmë.<br />
paŸ: – ;; pasiimti, pasiima, pasiëmë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisiimti, prisiima, prisiëmë.<br />
suŸ: – ;; – ;; susiimti, susiima, susiëmë.<br />
uþŸ: – ;; uþsiimti, uþsiima, uþsiëmë.<br />
Prieðdëlis perŸ ir sangràþiniuose veiksmaþodþiuose gauna kirtá: – ;; – ;;<br />
persiimti, persiima, persiëmë.<br />
Studentai paprastai kirèiuoja ëmiau (36:2).<br />
Ketvirtajam poskyriui priklauso veiksmaþodþiai, kuriø bendraties<br />
ir esamojo laiko kirèiuota ðaknis yra tvirtagalë, o bûtojo kartinio<br />
laiko – trumpa.<br />
Ðio tipo þodþiø esamojo laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko<br />
– Ÿë, bendraties ðaknies dvigarsis eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo ir bûtojo<br />
kartinio laiko formose tarp ðaknies balsio ir kamiengalio vartojamas<br />
pavienis priebalsis ŸnŸ, bendraties ðaknies skiemens pagrindà sudaro miðrusis<br />
dvigarsis in, esamojo laiko – padëtinio ilgumo balsis e, bûtojo kartinio<br />
laiko – trumpasis balsis i.<br />
Tokie yra du nedaþni bk. veiksmaþodþiai: ginti, gena, ginë; minti, mena,<br />
minë.<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 45; Laigonaitë, 1978, 72; LKG II 299;<br />
Stundþia, 1995, 121; Vaitkevièiûtë, 1997, 127; Venckutë, 1983, 126; Vidþiûnas,<br />
1997, 192).
183<br />
Tarmëse sakoma ir tvirtapradiðkai – ginti (Morkûnas, 1960, 25;Valeckienë,<br />
1977, 62).<br />
Sangràþi n ë s lytys turi tà paèià kirèiuotà ðakná: – ;; – ;; gintis, genasi,<br />
ginësi.<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø esamasis ir bûtasis kartinis laikas yra<br />
gavæs prieðdëlio kirtá.<br />
atŸ: – ;; atminti, atmena, atminë;; atginti, atgena, atginë.<br />
áŸ: – ;; – ;; áginti, ágena, áginë; áminti, ámena, áminë.<br />
paŸ: – ;; – ;; paginti, pagena, paginë; paminti, pamena, paminë.<br />
praŸ: – ;; – ;; praginti, pragena, praginë; praminti, pramena, praminë.<br />
priŸ: – ;; priminti, primena, priminë;; priginti, prigena, priginë.<br />
suŸ: – ;; – ;; suginti, sugena, suginë; suminti, sumena, suminë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþginti, uþgena, uþginë; uþminti, uþmena, uþminë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðginti, iðgena, iðginë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nuginti, nugena, nuginë.<br />
parŸ: – ;; – ;; parginti, pargena, parginë.<br />
Prieðdëlis perŸ yra kirèiuotas: – ;; – ;; perginti, pergena, perginë.<br />
Prieðdëliniai sangràþi niai veiksmaþodþiai turi esamojo ir<br />
bûtojo kartinio laiko kirtá, nuðokusá á sangràþos rodiklá.<br />
áŸ: – ;; ásiminti, ásimena, ásiminë;; ásiginti, ásigena, ásiginë.<br />
atŸ: – ;; atsiminti, atsimena, atsiminë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsiginti, iðsigena, iðsiginë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusiminti, nusimena, nusiminë.<br />
priŸ: prisiminti, prisimena, prisiminë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsiminti, uþsimena, uþsiminë.<br />
Penktajam poskyriui pridera pavienis vidutinio daþnumo veiksmaþodis<br />
gulti, gula, gulë, kurio bendraties ðaknis yra ilga tvirtagalë, o<br />
esamojo ir bûtojo kartinio laiko – trumpa; þr. dar (Laigonaitë, 1959,<br />
70; Laigonaitë, 1978, 72; LKG II 299).<br />
Ðio þodþio esamojo laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko Ÿë,<br />
bendraties ðaknies miðrusis dvigarsis ul eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo ir<br />
bûtojo kartinio laiko formose tarp ðaknies trumpojo balsio u ir kamiengalio<br />
yra vienas priebalsis ŸlŸ.<br />
Tarmëse ávairuoja esamojo laiko ðaknies vokalizmas, bûtojo kartinio<br />
laiko kamiengalis: gulti, gula (gûla), gulë (gulo) LKÞ III 717, gulti,<br />
gulna, gulo (gulë) DûnÞ 488, gulti, gula, gulë LzÞ 89, gulti, gula (gûla),<br />
gulë DrskÞ 117.
184<br />
Sangràþi n ë lytis turi tà paèià kirèiuotà ðakná: – ;; – ;; gultis, gulasi,<br />
gulësi.<br />
Kaip kirèiuojama tarmëse, þr. (Kazlauskas, 1968, 89; Vidugiris, 1973,<br />
212; Zinkevièius, 1966, 333).<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø esamojo ir bûtojo kartinio laiko formose<br />
kirtis nuðoka á prieðdëlá.<br />
apŸ: – ;; – ;; apgulti, apgula, apgulë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atgulti, atgula, atgulë.<br />
áŸ: – ;; – ;; águlti, águla, águlë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðgulti, iðgula, iðgulë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nugulti, nugula, nugulë.<br />
paŸ: – ;; – ;; pagulti, pagula, pagulë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prigulti, prigula, prigulë.<br />
suŸ: – ;; – ;; sugulti, sugula, sugulë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþgulti, uþgula, uþgulë.<br />
Ilgosios ðaknies esamasis laikas, taip pat bûtasis kartinis laikas su<br />
kamiengaliu Ÿo turëtø neatiduoti kirèio prieðdëliui: sugûla DrskÞ 117<br />
(deja, daugiau pavyzdþiø neturime).<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø lyèiø kirtis minimais atvejais nuðoka<br />
á sangràþos rodiklá.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsigulti, atsigula, atsigulë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásigulti, ásigula, ásigulë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsigulti, uþsigula, uþsigulë.<br />
Veiksmaþodþiai, kuriø tvirtapradë ðaknis<br />
kaitaliojasi su netvirtaprade<br />
Tokiø pirminiø veiksmaþodþiø bk. vartojama per 100. Beveik visø jø<br />
bendraties ðaknis kirèiuojama tvirtapradiðkai. Pirmojo bûrio veiksmaþodþiø<br />
esamojo ir bûtojo kartinio laiko ðaknis yra tvirtagalë arba trumpa<br />
(tokiø þodþiø bk. yra apie 60), antrojo bûrio veiksmaþodþiø bûtojo<br />
kartinio laiko ðaknis yra tvirtapradë, o esamojo laiko – tvirtagalë arba<br />
trumpa (apie 30 þodþiø), treèiojo bûrelio veiksmaþodþiø esamojo laiko<br />
ðaknis yra tvirtapradë, o bûtojo kartinio laiko – tvirtagalë arba trumpa<br />
(keliolika þodþiø); skyrium eina vienas pirminis veiksmaþodis, kurio bendraties<br />
ðaknis tvirtagalë, esamojo laiko – tvirtapradë, bûtojo kartinio<br />
laiko – trumpa.
185<br />
Veiksmaþodþiai, kuriø bendraties ðaknis yra<br />
tvirtapradë, o esamojo ir<br />
bûtojo kartinio laiko – tvirtagalë arba trumpa<br />
Ðiø veiksmaþodþiø esamojo ir bûtojo kartinio laiko formos turi nepastovø<br />
kirtá: vienaskaitos 1 ir 2 asmens kirtis nuðoka á galûnæ. Atsiþvelgdami<br />
á prozodinæ esamojo ir bûtojo kartinio laiko ðaknø ávairovæ, galime<br />
skirti tris veiksmaþodþiø poskyrius.<br />
Pirmajam poskyriui priklauso tie veiksmaþodþiai, kuriø bendraties<br />
ðaknis yra tvirtapradë, esamojo laiko – tvirtagalë, bûtojo<br />
kartinio laiko – trumpa. Ðio tipo veiksmaþodþiø esamojo laiko ðaknies<br />
ilgieji balsiai y, û liudija buvus i n t a r p à.<br />
1. Gausiausià bûrá sudaro veiksmaþodþiai, kuriø esamojo laiko kamiengalis<br />
yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendraties ðaknies dvigarsis<br />
eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo ir bûtojo kartinio laiko formose tarp ðaknies<br />
balsio ir kamiengalio vartojami pavieniai pusbalsiai Ÿl/rŸ, bendraties<br />
ðaknies skiemens pagrindà sudaro miðrieji dvigarsiai il/r, ur (jø tvirtapradë<br />
priegaidë þymima kairiniu þenklu), esamojo laiko – ilgieji balsiai y, û,<br />
bûtojo kartinio – trumpieji balsiai i, u.<br />
Tokios sandaros yra ðie veiksmaþodþiai: kilti, kyla, kilo;; – ;; birti, byra,<br />
biro; bjurti, bjûra, bjuro; èiurti, èiûra, èiuro; dilti, dyla, dilo; gurti, gûra, guro;<br />
irti, yra, iro; kiurti, kiûra, kiuro; klirti, klyra, kliro; murti, mûra, muro;<br />
nirti, nyra, niro „lásti á vandená, nerti; smarkiai bëgti, sprukti“; nirti, nyra,<br />
niro „iðkrypti ið sànario; smukti, nertis“; niurti, niûra, niuro; pliurti, pliûra,<br />
pliuro; purti, pûra, puro; skilti, skyla, skilo; skurti, skûra, skuro; smilti, smyla,<br />
smilo; spurti, spûra, spuro...<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 42; Garde, 1968, 161; Laigonaitë, 1978,<br />
73; LKG II 299; Stundþia, 1995, 121; Vaitkevièiûtë, 1997, 128–129; Venckutë,<br />
1983, 128).<br />
Kai kuriø þodþiø bendraties priegaidæ galima gretinti su giminiðkø<br />
pirminiø bei miðriøjø Ÿstyti priesagos veiksmaþodþiø kirèiavimu: kilti –<br />
kelti; nirti – nerti; narstyti, narsto, narstë; skilti – skelti. Taèiau dalis aptariamo<br />
prozodinio tipo þodþiø yra atsiskyrusi nuo kitø veiksmaþodþiø ir<br />
turi, matyt, apibendrintà tvirtapradæ bendraties ðakná, plg.: birti – berti;<br />
barstyti, barsto, barstë; svirti – sverti; svarstyti, svarsto, svarstë; þirti – þerti,<br />
þarstyti, þarsto, þarstë; þr. dar (Venckutë, 1983, 125–126).<br />
Bk. leidiniuose randame gretimybiø, kuriø esamojo laiko lytis teikiama<br />
su formantu Ÿsta ir tvirtaprade priegaide (reèiau visos pagrindinës
186<br />
formos turi ilguosius ðaknies balsius): irti, yra (irsta), iro Kam II 48,<br />
DÞ1 266, DÞ2 216, LTÞ 120, DÞ3 218, irti, yra, iro RV 104, RÞ 219, LV<br />
294, SkRÞ 485, MKÞ 188 (plg. irstu, irti BûgRR II 440tt., irti, yra (inra,<br />
irsta), iro LKÞ IV 140, irti, irna, iro DûnÞ 489, irti, yra, iro LzÞ 94,<br />
DrskÞ 122, irti, yra, irna, irsta LKA III 93); murti, mursta, muro Kam II<br />
76, RV 134, LV 386, DÞ2 412, LTÞ 189, murti, mûra, muro RÞ 278, SkRÞ<br />
854, murti, mûra (mursta), muro DÞ3 410, MKÞ 237 (plg. murti, mursta<br />
(mûra), muro LKÞ VIII 432); nirti, nirsta, niro Kam II 79, RV 137, nirti,<br />
nyra (nirsta) DÞ1 501, DÞ2 431, nirti, nyra, niro RÞ 282, LV 399, SkRÞ<br />
894, LTÞ 195, DÞ3 426, MKÞ 243 (plg. nirti, nyra (nirsta, nirna), niro<br />
LKÞ VIII 812, nirti, nirna, niro DûnÞ 513, nirti, nyra, niro DrskÞ 228);<br />
niurti, niûra, niuro RÞ 283, LV 400, SkRÞ 896, LTÞ 195, niurti, niûra<br />
(niursta), niuro DÞ1 5<strong>03</strong>, DÞ2 432, DÞ3 427 (plg. niurti, niûra (niursta),<br />
niuro LKÞ VIII 841, niurti, niurna, niuro DûnÞ 513, niurti, niûra, niuro<br />
DrskÞ 229); styrti, styrsta, styro Kam II 117, RV 177, stirti, styra, stiro ir<br />
styrti, styra, styro RÞ 339, stirti, styra, stiro ir styrti, styrsta, styro LV 518,<br />
stirti, styra, stiro DÞ1 770, DÞ2 742, SkRÞ 1399, LTÞ 288, DÞ3 736, MKÞ<br />
3<strong>03</strong> (plg. styrti BûgRR II 258, 461, stirti, styra (stirsta), stiro (styro); styrti,<br />
styrsta (styrna), styro LKÞ XIII 827, styrti, styrsta (styrna), styro DûnÞ 353);<br />
ðiurti, ðiûra, ðiuro Kam II 123, RV 183, LV 535, SkRÞ 1479, LTÞ 302,<br />
ðiurti, ðiûra, ðiuro ir ðiûrti, ðiûra, ðiûro RÞ 346, ðiurti, ðiûra (ðiursta), ðiuro<br />
DÞ1 812, DÞ2 816, DÞ3 811, MKÞ 314 (plg. ðiurti, ðiûra (ðiursta, ðiurna),<br />
ðiuro LKÞ XIV 967, ðiûrti, ðiûra (ðiûrsta, ðiûrna), ðiûro LKÞ XIV 969,<br />
ðiurti, ðiurna, ðiuro DûnÞ 541, ðiurti, ðiûra, ðiuro DrskÞ 378); þilti, þyla,<br />
þilo RV 208, RÞ 378, LV 599, SkRÞ 1801, LTÞ 362, MKÞ 353, þilti, þyla<br />
(þilsta), þilo Kam II 146, DÞ1 975, DÞ2 965, DÞ3 958 (plg. þilti, þyla (þilsta),<br />
þilo DrskÞ 479); þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 42).<br />
Tarmëse ypaè daþnos gretimybës, kuriø esamojo laiko forma turi<br />
formantà Ÿsta ir tvirtapradæ ðaknies priegaidæ (tokiø variantø ne vienà<br />
nurodë ir V. Kamantauskas, matyt, sekdamas K. Bûga); reèiau bendratis<br />
kirèiuojama tvirtagaliðkai ar kitaip ávairuoja pagrindinës formos: birti<br />
BûgRR II 253, birti, birstu BûgRR II 409, 435, birti; birti SkÞD 466tt.,<br />
birti, byra (birsta, byrna), biro LKÞ I 846, birti, byra, biro DrskÞ 36, birti,<br />
byra, birsta, birna LKA III 92 (plg. birti, byra (ir birsta), biro Kam II 22);<br />
bjurstu BûgRR II 435, bjurti, bjûra (bjursta), bjuro LKÞ I 859, DrskÞ 37<br />
(plg. bjurti, bjûra (ir bjursta), bjuro Kam II 22), èiurti, èiûra (èiursta),<br />
èiuro LKÞ II 182; dálu (ir dilstu), dilti; delu, dilti BûgRR II 248, dilti;
187<br />
dilti SkÞD 466 tt., dilti, dyla (dilsta), dilo; dilti, dela (dyla, dilsta, dilna),<br />
dilo (dilë) LKÞ II 554, dilti, dilna, dilo (dilë) DûnÞ 479, dilti, dyla, dilo<br />
DrskÞ 68 (plg. dilti, dyla (ir dilsta), dilo Kam II 31); gurti, gûra (gursta),<br />
guro LKÞ III 759, gurti, gûra, guro DrskÞ 118 (plg. gurti, gûra (ir gursta),<br />
guro Kam II 46); kilti, kyla (kilsta, kylna), kilo LKÞ V 793, kilti, kilna,<br />
kilo DûnÞ 497, kilti, kyla, kilo DrskÞ 152, kilti, kyla, kilna, kilsta LKA<br />
III 92 (plg. kilti, kyla (ir kilsta), kilo Kam II 58); kiurti, kiûra (kiursta,<br />
kiûrna), kiuro LKÞ V 923, kiurti, kiurna, kiuro DûnÞ 497 (plg. kiurti,<br />
kiûra (ir kiursta), kiuro Kam II 58); klirti, klyra (klirsta), kliro LKÞ VI<br />
106; kliurti, kliûra (kliursta), kliuro LKÞ VI 132; pliurti, pliûra (pliursta),<br />
pliuro LKÞ X 278, pliûrti, pliûrna (pliûrsta), pliûro DûnÞ 269; pûrsta,<br />
pûro, pûrti BûgRR II 302, purti, pûra (pursta), puro LKÞ X 976, pûrti,<br />
pûrsta, pûro LKÞ X 977, pûrti, pûrna (pûrsta), pûro DûnÞ 289 (plg. pûrti,<br />
pûrsta, pûro Kam II 96, purti, pûra, puro (ir pûrti, pûrsta, pûro) RÞ<br />
310); skilti, skyla (skilsta, skilna, skylna), skilo LKÞ XII 890, skilti, skilna,<br />
skilo DûnÞ 533, skilti, skyla, skilo LzÞ 237, DrskÞ 330 (plg. skilti,<br />
skyla (ir skilsta), skilo Kam II 109); skurti, skûra (skursta, skunra, skurna),<br />
skuro LKÞ XII 1148; smilti, smyla (smilsta, sminla), smilo LKÞ XIII<br />
184; spurti, spûra (spursta, spunra), spuro LKÞ XIII 561, spurti, spurna,<br />
spuro DûnÞ 536, spurti, spûra, spurna, spursta LKA III 93; sválu, svilti;<br />
svelu, svilau, svilti BûgRR II 248, 429, svilti; svilti SkÞD 472, svilti, svyla<br />
(svila, svilsta, svela, svylna, svilna), svilo (svilë); svilti, svela, svilo LKÞ<br />
XIV 358, svilti, svilna, svilo (svilë) DûnÞ 539, svilti, svyla, svilo LzÞ 252,<br />
svilti, svela, svilo (svilë); svilti, svyla, svylë DrskÞ 362, svilti, svylna (svela),<br />
svilo GrinB 47 (plg. KF 51); svirti, svyra (svirsta, svirna, svyrna), sviro<br />
LKÞ XIV 371, svirti, svirna, sviro DûnÞ 539; ðilti, ðyla (=ðyla?) (ðila,<br />
ðilsta, ðilna, ðylna), ðilo LKÞ XIV 800, ðilti, ðilna, ðilo DûnÞ 541, ðilti,<br />
ðyla, ðilna, ðilsta LKA III 92–93, ðilti, ðyla, ðilo LzÞ 374 (plg. ðilti, ðyla<br />
(ðilsta), ðilo Kam II 122); ðliurti, ðliûra (ðliurna, ðliunra, ðliursta), ðliuro<br />
LKÞ XV 8, ðliurti, ðliurna, ðliuro DûnÞ 542, ðliurti, ðliûra, ðliuro DrskÞ<br />
381; tilti, tyla (tilsta, tylna, tilna, tinla), tilo LKÞ XVI 348, tylti, tylsta, tylo<br />
DûnÞ 399, tilti, tilna (tilsta), tilo DûnÞ 547, tilti, tilsta, tilo LzÞ 267,<br />
DrskÞ 408 (plg. tilti, tyla (tilsta), tilo Kam II 129); þr. dar (Bernadiðienë,<br />
1973, 42; Derksen, 1996, 286; DLKG 286; Kazlauskas, 1968, 320; Skardþius,<br />
1968, 24; Vidugiris, 1973, 202).<br />
Prieðdëliniai veiksmaþodþiai bk. kirèiuojami taip pat kaip ir pirminiai.
188<br />
suŸ: – ;; – ;; subirti, subyra, subiro; subjurti, subjûra, subjuro; suèiurti,<br />
suèiûra, suèiuro; sudilti, sudyla, sudilo; sugurti, sugûra, suguro; suirti, suyra,<br />
suiro; sukilti, sukyla, sukilo; sukiurti, sukiûra, sukiuro; sukliurti, sukliûra,<br />
sukliuro; sumurti, sumûra, sumuro; suniurti, suniûra, suniuro; supurti, supûra,<br />
supuro; suskilti, suskyla, suskilo; susvilti, susvyla, susvilo; suðilti, suðyla,<br />
suðilo; suðiurti, suðiûra, suðiuro...<br />
paŸ: – ;; pakilti, pakyla, pakilo;; pabirti, pabyra, pabiro; pabjurti, pabjûra,<br />
pabjuro; padilti, padyla, padilo; pagilti, pagyla, pagilo (neprieðdëlinë<br />
lytis bk. nevartojama); pairti, payra, pairo; pamurti, pamûra, pamuro; panirti,<br />
panyra, paniro „nugrimzti ir kt.“; panirti, panyra, paniro „truputá iðnirti,<br />
iðeiti ið sànario“; paniurti, paniûra, paniuro; papurti, papûra, papuro; paspurti,<br />
paspûra, paspuro; pasvilti, pasvyla, pasvilo; pasvirti, pasvyra, pasviro;<br />
paðilti, paðyla, paðilo...<br />
nuŸ: – ;; nutilti, nutyla, nutilo;; nubirti, nubyra, nubiro; nuèiurti, nuèiûra,<br />
nuèiuro; nudilti, nudyla, nudilo; nuirti, nuyra, nuiro; nukilti, nukyla, nukilo<br />
(kaþin ar tai ne tarmybë, plg. parkilti, parkyla, parkilo þem. DÞ3 5<strong>03</strong>);<br />
nunirti, nunyra, nuniro „nugrimzti ir kt.“; nunirti, nunyra, nuniro „iðsisukti<br />
(sànará), iðsinarinti ir kt.“; nuskilti, nuskyla, nuskilo; nuskurti, nuskûra,<br />
nuskuro; nuspurti, nuspûra, nuspuro; nusvilti, nusvyla, nusvilo; nusvirti,<br />
nusvyra, nusviro; nuðilti, nuðyla, nuðilo...<br />
iðŸ: – ;; iðkilti, iðkyla, iðkilo;; iðbirti, iðbyra, iðbiro; iðbjurti, iðbjûra, iðbjuro;<br />
iðdilti, iðdyla, iðdilo; iðgurti, iðgûra, iðguro; iðirti, iðyra, iðiro; iðnirti, iðnyra,<br />
iðniro „iðkilti (á pavirðiø) ir kt.“; iðnirti, iðnyra, iðniro „iðeiti ið sànario“;<br />
iðskilti, iðskyla, iðskilo.<br />
apŸ: – ;; – ;; apèiurti, apèiûra, apèiuro; apdilti, apdyla, apdilo; apskurti,<br />
apskûra, apskuro; apspurti, apspûra, apspuro; apsvilti, apsvyla, apsvilo; apðilti,<br />
apðyla, apðilo; apðiurti, apðiûra, apðiuro; aptilti, aptyla, aptilo.<br />
áŸ: – ;; – ;; ábirti, ábyra, ábiro; ábjurti, ábjûra, ábjuro; áèiurti, áèiûra, áèiuro;<br />
ádilti, ádyla, ádilo; ámurti, ámûra, ámuro; áskilti, áskyla, áskilo; ásmilti, ásmyla,<br />
ásmilo; áðilti, áðyla, áðilo.<br />
praŸ: – ;; prabilti, prabyla, prabilo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama);<br />
pradilti, pradyla, pradilo; prairti, prayra, prairo; prakiurti, prakiûra,<br />
prakiuro; praskilti, praskyla, praskilo; pravirti, pravyra, praviro (neprieðdëlinë<br />
lytis bk. nevartojama); praþilti, praþyla, praþilo; praþiurti, praþiûra,<br />
praþiuro (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama).<br />
priŸ: – ;; – ;; pribirti, pribyra, pribiro; pridilti, pridyla, pridilo; prismilti,<br />
prismyla, prismilo; prisvilti, prisvyla, prisvilo; priðilti, priðyla, priðilo; pritilti,<br />
prityla, pritilo.
189<br />
atŸ: – ;; – ;; atirti, atyra, atiro; atkilti, atkyla, atkilo (gal tai tarmybë, plg.<br />
parkilti, parkyla, parkilo þem. DÞ3 5<strong>03</strong>); atskilti, atskyla, atskilo; atspurti,<br />
atspûra, atspuro; atðilti, atðyla, atðilo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþbirti, uþbyra, uþbiro; uþdilti, uþdyla, uþdilo; uþkilti, uþkyla,<br />
uþkilo; uþsvirti, uþsvyra, uþsviro; uþðilti, uþðyla, uþðilo.<br />
Prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; perdilti, perdyla, perdilo; perskilti,<br />
perskyla, perskilo; persvirti, persvyra, persviro; perðilti, perðyla, perðilo.<br />
Kad ir ne visai nuosekliai, bk. þodynuose teikiamos prieðdëliniø veiksmaþodþiø<br />
gretimybës: apðiurti, apðiûra, apðiuro DÞ2 36 (èia nëra gretimybës<br />
apðiursta), apðiurti, apðiûra (apðiursta), apðiuro DÞ3 35; atirti, atyra<br />
(atirsta), atiro DÞ2 48, DÞ3 47; ámurti, ámûra, ámuro DÞ2 210 (èia nededama<br />
gretimybë ámursta), ámurti, ámûra (ámursta), ámuro DÞ3 212; iðirti, iðyra,<br />
iðiro DÞ2 234 (èia nëra gretimybës iðirsta); iðirti, iðyra (iðirsta), iðiro<br />
DÞ3 235 (plg. iðirti, iðirsta, iðiro LKÞ IV 141); iðnirti, iðnyra, iðniro „iðkilti<br />
(á pavirðiø) ir kt.“ DÞ1 277, DÞ2 245, SkRÞ 497, DÞ3 246 (èia niekur<br />
nëra pateiktos gretimybës iðnirsta); iðnirti, iðnirsta, iðniro „iðsinarinti“ DÞ1<br />
277, SkRÞ 497 (èia nëra pagrindinio varianto iðnyra), iðnirti, iðnyra, iðniro<br />
„iðeiti ið sànario“ DÞ2 245, DÞ3 246 (nebededama gretimybë iðnirsta);<br />
nuirti, nuyra, nuiro DÞ2 441, DÞ3 436 (èia nëra varianto nuirsta; plg. nuirti,<br />
nuirsta (nuyra) LKÞ IV 141); nunirti, nunyra (nunirsta), nuniro „nugrimzti<br />
ir kt.“ DÞ2 446, nunirti, nunyra, nuniro „t. p.“ DÞ3 441 (nededama<br />
gretimybë nunirsta); nunirti, nunyra (nunirsta), nuniro „iðsisukti (sànará),<br />
iðsinarinti ir kt.“ DÞ1 507, DÞ2 446, nunirti, nunyra, nuniro „t. p.“<br />
DÞ3 441 (èia nebëra gretimybës nunirsta); nuðiurti, nuðiûra (nuðiursta),<br />
nuðiuro DÞ2 459, DÞ3 454; nuþilti, nuþyla, nuþilo SkRÞ 915, nuþilti, nuþyla<br />
(nuþilsta), nuþilo DÞ2 464, DÞ3 459; pairti, payra (=payra; pairsta), pairo<br />
DÞ2 483, pairti, payra (pairsta), pairo DÞ3 478; pamurti, pamûra, pamuro<br />
DÞ1 540, DÞ2 499, DÞ3 494 (èia nededama lytis pamursta; beje, DÞ1,<br />
DÞ2 ðis prieðdëlinis veiksmaþodis laikomas rytietybe; plg. pamurti, pamûra,<br />
pamuro LKÞ VIII 432); panirti, panyra (panirsta), paniro „nugrimzti<br />
ir kt.“ DÞ2 501, panirti, panyra, paniro „t. p.“ DÞ3 495 (èia neberasime<br />
varianto panirsta); panirti, panyra (panirsta), paniro „truputá iðnirti, iðeiti<br />
ið sànario“ DÞ2 501, panirti, panyra, paniro „t. p.“ DÞ3 495 (èia nebededama<br />
gretimybë panirsta); paniurti, paniûra (paniursta), paniuro DÞ2 501,<br />
DÞ3 495; paðiurti, paðiûra (paðiursta), paðiuro DÞ2 527, DÞ3 520; paþilti,<br />
paþyla (paþilsta), paþilo DÞ2 541, DÞ3 533; prairti, prayra (prairsta), prairo<br />
DÞ2 590, DÞ3 583; praþilti, praþyla (praþilsta), praþilo DÞ2 601, DÞ3 592;
190<br />
suirti, suyra, suiro DÞ2 760 (èia nëra gretimybës suirsta), suirti, suyra (suirsta),<br />
suiro DÞ3 754 (plg. suirti, suyra, suiro LKÞ IV 141, suirti, suirsta, suiro<br />
LKT 480); sumurti, sumûra (sumursta), sumuro DÞ1 782, sumurti, sumûra,<br />
sumuro SkRÞ 1414, sumurti, sumursta, sumuro DÞ2 772, DÞ3 766 (pastaruosiuose<br />
þodynuose nëra pagrindinio varianto sumûra); suniurti, suniûra,<br />
suniuro SkRÞ 1415, suniurti, suniûra (suniursta), suniuro DÞ2 773,<br />
DÞ3 767; suðiurti, suðiûra (suðiursta), suðiuro DÞ2 789, DÞ3 783 (plg. suðiurti,<br />
suðiursta, suðiuro LKÞ XIV 969); suþilti, suþyla (suþilsta), suþilo DÞ2<br />
798, DÞ3 792.<br />
Plg. dar nekodifikuotos kalbos prieðdëliniø veiksmaþodþiø gretimybes<br />
(be visa ko, trumposios ðaknies esamojo laiko formos ir bûtojo kartinio<br />
laiko lytys su kamiengaliu Ÿë gauna prieðdëlio kirtá): apdilti; apdilti,<br />
apdela, apdilo (apdilë) LKÞ II 554; apsvilti, apsvyla (apsvilna), apsvilo (apsvilë)<br />
LKÞ XIV 359, apsvylë; apsvilë DrskÞ 362; apðilti, apðyla (apðilsta)<br />
LKÞ XIV 801; aptilti, aptyla (aptilsta; abejotinas kirèiavimas aptyla), aptilo<br />
LKÞ XVI 348; atspurti, atspûra (atspursta), atspuro LKÞ XIII 562; atðilti,<br />
atðyla (atðilsta), atðilo LKÞ XIV 802; ádilti; ádilti, ádela, ádilo LKÞ II 554;<br />
iðdilti; iðdilti, iðdela (iðdylna), iðdilo (iðdilë) LKÞ II 554; áðilti, áðyla (áðilsta,<br />
áðilna), áðilo LKÞ XIV 802; nudilti; nudilti, nudela (nudylna), nudilo (nudilë)<br />
LKÞ II 555; nusvilti, nusvyla (=nusvyla?) (nusvela), nusvilo (nusvilë)<br />
LKÞ XIV 360; nuðilti, nuðyla (nuðilsta), nuðilo LKÞ XIV 802–8<strong>03</strong>; nuðliurti,<br />
nuðliursta, nuðliuro LKÞ XV 8–9; nutilti, nutyla (nutilsta; nutilsta),<br />
nutilo LKÞ XVI 349; padilti; padilti, padela (padilsta), padilo LKÞ II 555;<br />
pastirti, pastirsta (pastyra), pastiro; pastyrti, pastyrsta (pastyrna), pastyro<br />
LKÞ XIII 828; pradilti; pradilti, pradela (pradilna), pradilo (pradilë) LKÞ<br />
II 555; prakiurti, prakiursta, prakiuro LKÞ V 923; pribirti, pribirsta (pribyrn)<br />
LKÞ I 846; pridilti; pridilti, pridela, pridilo (pridilë) LKÞ II 555; prisvilti,<br />
prisvyla (prisvela), prisvilo (prisvilë) LKÞ XIV 361, prisvilë DrskÞ 362;<br />
sudilti; sudilti, sudela (sudylna), sudilo (sudilë) LKÞ II 555; sugurti, sugursta<br />
LKÞ III 760; sustirti, sustyra (sustirsta); sustyrti, sustyrsta, sustyro<br />
LKÞ XIII 829; susvilti, susvyla (susvela), susvilo LKÞ XIV 362; suðilti, suðyla<br />
(plg. nesuðila), suðilo LKÞ XIV 804–805; uþðilti, uþuðyla (uþðilsta), uþðilo<br />
LKÞ XIV 805; þr. dar (Grinaveckis, 1986, 116; Kardelytë, 1975, 102).<br />
Studentai nëra linkæ kirèiuoti taisyklingai: kylu (9:42); svylu (21:11);<br />
ðylu (17:33); þylu (79:43).<br />
Plg. prieðdëliniø lyèiø kirèiavimo polinkius: apsvylu (34:72); nutylu<br />
(24:74); (pa)svyru (7:31).
191<br />
2. Daug maþiau bk. esama panaðios prozodinës sandaros veiksmaþodþiø,<br />
kuriø esamojo laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko –<br />
Ÿo, bendraties ðaknies balsiai eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo ir bûtojo<br />
kartinio laiko formose tarp ðaknies balsiø y, i ir kamiengalio vartojamas<br />
ŸjŸ, o tarp û, u – ŸvŸ (retai – ŸnŸ), pagrindiniø formø ðaknyse kaitaliojasi<br />
y : y : i; û : û : u.<br />
Ðiam bûreliui priklauso per deðimt veiksmaþodþiø: – ;; lyti, lyja, lijo;<br />
þûti, þûva, þuvo;; gyti, gyja, gijo; griûti, griûva, griuvo; kliûti, kliûva, kliuvo;<br />
pûti, pûva, puvo; ryti, ryja, rijo; syti, syja, sijo; srûti, srûva, sruvo; ðèiûti, ðèiûva,<br />
ðèiuvo; ðlyti, ðlyja, ðlijo.<br />
Þr. dar (Garde, 1968, 162; Laigonaitë, 1959, 71; Laigonaitë, 1970, 79;<br />
LKG II 299; LV 147; RÞ 61; SkBK 31; Stundþia, 1995, 121, 123; Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 129; Vidþiûnas, 1997, 194).<br />
Bendraties ðaknies priegaidæ ne visada atitinka giminiðkø veiksmaþodþiø<br />
kirèiavimas, plg.: griûti – griauti, bet syti – sieti (ir sieti); saistyti, saisto,<br />
saistë; ðlyti – ðlieti (ir ðlieti); ðlaistyti, ðlaisto, ðlaistë.<br />
Á bk. kartais skverbiasi gretiminë tvirtapradës ðaknies esamojo laiko<br />
lytis su Ÿsta: þûti, þûna (þûsta, þûva), þuvo Kam II 147, þûti, þûna, þuvo RV<br />
210, þûti, þûva, þuvo RÞ 380, DÞ1 983, LTÞ 364, þûti, þûva, þuvo „gauti<br />
galà“; þûti, þûsta, þuvo „þvejoti“ SkRÞ 1817, þûti, þûva (þûsta), þuvo LV<br />
6<strong>03</strong>, DÞ2 971, DÞ3 964, MKÞ 355 (plg. þûti, þûna, þuvo DûnÞ 461, 558,<br />
DrskÞ 484, þûti, þûsta, þuvo LzÞ 298, þûti, þûva, þûna, þûsta LKA III 91);<br />
þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 41, 42; Vidþiûnas, 1997, 195).<br />
Kai kuriuose bk. leidiniuose teikiama gretiminë esamojo laiko lytis su<br />
ðaknies galo priebalsiu ŸnŸ kirèiavimui átakos neturi: griûti, griûva, griuvo<br />
RV 99, RÞ 212, LV 276, LTÞ 110, MKÞ 180, griûti, griûva (griûna), griuvo<br />
Kam II 45, DÞ1 233, DÞ2 188, DÞ3 189 (plg. griûti, griûva (griûsta, griûna),<br />
griuvo LKÞ III 622, griûva, griûna, griûsta LKA III 91).<br />
Tarmëse gretimybiø gali bûti ir daugiau: gyti, gyja (gyna, gysta), gijo<br />
LKÞ III 357, gyti, gyna, gijo DûnÞ 487, gyti, gyja (gija), gijo LzÞ 81, gyti,<br />
gija, gijo DrskÞ 1<strong>03</strong>, gyti, gyja (gyna, gija, gysta) LKA III 91; kliûti, kliûva<br />
(kliûna, kliûsta), kliuvo LKÞ VI 134, kliûti, kliûna, kliuvo DûnÞ 499, kliûti,<br />
kliûva, kliuvo LzÞ 121 (plg. kliûti, kliûva (kliûna), kliuvo Kam II 60);<br />
lyti, lyja (lyna, lija), lijo LKÞ VII 589, lyti lyna, lijo DûnÞ 506, lyti, lyja<br />
(lija), lijo LzÞ 150, lyti, lija, lijo DrskÞ 194; pûti, pûva (pûna, pûsta), puvo<br />
(puvë) LKÞ X 1124, pûti, pûna, puvo DûnÞ 526, pûti, pûsta, puvo LzÞ<br />
211, pûti, pûva (pûsta), puvë DrskÞ 291, pûva, pûsta LKA III 91 (plg. pûti,
192<br />
pûna (pûsta, pûva), puvo Kam II 97); ryti, ryja (ryna, rija, reja), rijo; ryti,<br />
ryja (ryna), ryjo LKÞ XI 732, ryti, ryna, rijo DûnÞ 528, ryti, ryja (rija), rijo<br />
LzÞ 223, ryti, rija, rijo DrskÞ 306, ryti, ryja (rija, reja) LKA III 91–92; syti,<br />
syja, sijo LKÞ XII 582, syti, seja, sëjo DrskÞ 325; srûti, srûva (srûja, srûna,<br />
srûsta), sruvo (srujo) LKÞ XIII 599, srûti, srûna, sruvo DûnÞ 536; ðèiûti,<br />
ðèiûva (ðèiûna, ðèiunva, ðèiûja), ðèiuvo (ðèiujo) LKÞ XIV 599, ðèiûti, ðèiûna,<br />
ðèiuvo DûnÞ 540; ðlyti, ðlyja (ðlija, ðleja, ðlyjna, ðlinta, ðlysta, ðlyva), ðlijo<br />
LKÞ XIV 1082; þr. dar (Grinaveckis, 1973, 273; Kazlauskas, 1968, 335;<br />
Lipskienë, 1968, 189; Vidþiûnas, 1997, 195).<br />
Prieðdëliniai veiksmaþodþiai bk. turi tà paèià kirèiuotà ðakná kaip<br />
ir neprieðdëliniai.<br />
suŸ: – ;; susyti, susyja, susijo;; sugyti, sugyja, sugijo; sugriûti, sugriûva,<br />
sugriuvo; sukliûti, sukliûva, sukliuvo; sulyti, sulyja, sulijo; sulûti, sulûja, sulujo<br />
(neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama); supûti, supûva, supuvo; suryti, suryja,<br />
surijo; suðlyti, suðlyja, suðlijo; suþûti, suþûva, suþuvo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nugyti, nugyja, nugijo; nugriûti, nugriûva, nugriuvo; nulyti,<br />
nulyja, nulijo; nupûti, nupûva, nupuvo; nuryti, nuryja, nurijo; nuðèiûti,<br />
nuðèiûva, nuðèiuvo; nuðlyti, nuðlyja, nuðlijo.<br />
atŸ: – ;; atgyti, atgyja, atgijo;; atkliûti, atkliûva, atkliuvo; atlyti, atlyja, atlijo;<br />
atryti, atryja, atrijo; atsyti, atsyja, atsijo; atðlyti, atðlyja, atðlijo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðgyti, iðgyja, iðgijo; iðgriûti, iðgriûva, iðgriuvo; iðkliûti, iðkliûva,<br />
iðkliuvo; iðlyti, iðlyja, iðlijo; iðpûti, iðpûva, iðpuvo; iðryti, iðryja, iðrijo.<br />
paŸ: – ;; pakliûti, pakliûva, pakliuvo;; pagyti, pagyja, pagijo; palyti, palyja,<br />
palijo; papûti, papûva, papuvo; pasrûti, pasrûva, pasruvo; paðlyti, paðlyja,<br />
paðlijo.<br />
áŸ: – ;; ágyti, ágyja, ágijo;; ágriûti, ágriûva, ágriuvo; ákliûti, ákliûva, ákliuvo;<br />
ályti, ályja, álijo; ápûti, ápûva, ápuvo.<br />
apŸ (apiŸ): – ;; – ;; apgyti, apgyja, apgijo; apgriûti, apgriûva, apgriuvo;<br />
aplyti, aplyja, aplijo; apipûti, apipûva, apipuvo.<br />
praŸ: – ;; – ;; prabliûti, prabliûva, prabliuvo (DÞ3 86 pirminis veiksmaþodis<br />
bliûti, bliûva, bliuvo pateiktas su nuoroda þr. bliauti); prapûti, prapûva,<br />
prapuvo; praryti, praryja, prarijo; praþûti, praþûva, praþuvo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prigyti, prigyja, prigijo; prigriûti, prigriûva, prigriuvo; prisrûti,<br />
prisrûva, prisruvo; priðlyti, priðlyja, priðlijo.<br />
uþŸ: – ;; uþgriûti, uþgriûva, uþgriuvo;; uþgyti, uþgyja, uþgijo; uþkliûti, uþkliûva,<br />
uþkliuvo; uþlyti, uþlyja, uþlijo.<br />
parŸ: – ;; – ;; pargriûti, pargiûva, pargriuvo.
193<br />
Prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; pergriûti, pergriûva, pergriuvo; perlyti,<br />
perlyja, perlijo; perpûti, perpûva, perpuvo.<br />
Plg. dar prieðdëliniø veiksmaþodþiø gretimybes: apgriûti, apgriûva,<br />
apgriuvo DÞ2 23, apgriûti, apgriûva (apgriûna), apgriuvo DÞ3 22; ágriûti,<br />
ágriûva, ágriuvo DÞ2 2<strong>03</strong>, ágriûti, ágriûva (ágriûna), ágriuvo DÞ3 204; iðgriûti,<br />
iðgriûva, iðgriuvo DÞ2 233, iðgriûti, iðgriûva (iðgriûna), iðgriuvo DÞ3 234;<br />
nugriûti, nugriûva, nugriuvo DÞ2 440, DÞ3 435; pargriûti, pargriûva, pargriuvo<br />
DÞ2 508, DÞ3 5<strong>03</strong>; praþûti, praþûva, praþuvo DÞ2 601, SkRÞ 1093,<br />
praþûti, praþûva (praþûsta), praþuvo DÞ3 593; prigriûti, prigriûva, prigriuvo<br />
DÞ2 613, DÞ3 605; sugriûti, sugriûva (sugriûna), sugriuvo DÞ2 759, DÞ3<br />
753; suþûti, suþûva, suþuvo DÞ2 798, DÞ3 793; uþgriûti, uþgriûva (uþgriûna),<br />
uþgriuvo DÞ2 886, DÞ3 880.<br />
Plg. nekodifikuotos kalbos prieðdëliniø lyèiø gretimybes: iðpûti, iðpûsta,<br />
iðpuvo LKÞ X 1125; nupûti, nupûsta, nupuvo LKÞ X 1125; supûti,<br />
supûsta, supuvo LKÞ X 1126.<br />
Trumposios ðaknies esamojo laiko lytys bei bûtojo kartinio laiko formos<br />
su kamiengaliu Ÿë tarmëse gauna prieðdëlio kirtá: atgija DrskÞ 1<strong>03</strong>;<br />
atlija DrskÞ 194; iðpuvë LKÞ X 1125; neprarija LKÞ XI 737; nupuvë LKÞ<br />
X 1125; nuðlija LKÞ XIV 1082, DrskÞ 380; pagija DrskÞ 1<strong>03</strong>; paðlija<br />
LKÞ XIV 1082; supuvë LKÞ X 1126, DrskÞ 291; suðlija; suðleja LKÞ<br />
XIV 1083; uþgija DrskÞ 1<strong>03</strong> (bet palija LzÞ 150, surija LzÞ 223); þr. dar<br />
(Grinaveckis, 1986, 116; Grinaveckis, 1991, 110; Kardelytë, 1975, 25; Vidugiris,<br />
1973, 205, 207).<br />
Taip pat kirèiuojami ir prieðdëliniai sangràþi niai veiksmaþodþiai.<br />
áŸ: – ;; ásigyti, ásigyja, ásigijo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisiryti, prisiryja, prisirijo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsiryti, uþsiryja, uþsirijo (prieðdëlinë nesangràþinë ir neprieðdëlinë<br />
sangràþinë lytis bk. nevartojama).<br />
Þr. dar sangràþiná prieðdëlio perŸ vediná: – ;; – ;; persiryti, persiryja,<br />
persirijo (prieðdëlinë nesangràþinë ir neprieðdëlinë sangràþinë lytis bk.<br />
nevartojama).<br />
Studentai ne visada kirèiuoja taisyklingai: gyju (59:58); griûvu (16:35);<br />
kliûvu (90:133); ryju (39:43); ðlyju (21:20); þûvu (18:32).<br />
3. Skyrium eina veiksmaþodþiai, kuriø esamojo laiko kamienas yra Ÿa,<br />
bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendraties ðaknies balsis vartojamas tiesiai<br />
prieð Ÿti, esamojo ir bûtojo kartinio laiko formose tarp ðaknies balsio ir
194<br />
kamiengalio – ŸjŸ, pagrindiniø formø ðaknyse kaitaliojasi balsiai y : e : i.<br />
Esamojo laiko vokalizmu jie skiriasi nuo anksèiau aptartø þodþiø.<br />
Tokie yra du nedaþni homoniminiai veiksmaþodþiai: vyti, veja, vijo<br />
„versti eiti ar bëgti, ginti, varyti; ið paskos bëgant ar vaþiuojant priartëti<br />
ar pagauti“; vyti, veja, vijo „sukti (á kamuolá, ritæ ar ið jø); sukant gaminti<br />
(virvæ)“ (DÞ1 955, DÞ2 948 pateiktas tik vienas veiksmaþodis vyti,<br />
veja, vijo, turintis kelias reikðmes); þr. dar (Stundþia, 1995, 121; Venckutë,<br />
1983, 126). Antrosios reikðmës þodis gal dar ne visai nutolæs nuo<br />
miðriojo veiksmaþodþio vystyti, vysto, vystë, irgi turinèio tvirtapradæ ðaknies<br />
priegaidæ.<br />
Abu þodþiai gali bûti sangràþi n i a i; jie turi tà paèià kirèiuotà ðakná:<br />
– ;; – ;; vytis, vejasi, vijosi; vytis, vejasi, vijosi.<br />
Apie tai, kaip kirèiuojama tarmëse, þr. (Kardelytë, 1975, 80; Zinkevièius,<br />
1966, 333).<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø esamojo laiko kirtis yra nuðokæs á<br />
prieðdëlá.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðvyti, iðveja, iðvijo „iðvaryti, iðginti; paðalinti“; iðvyti, iðveja,<br />
iðvijo „iðsukti (á kamuolá, ritæ ar ið jø); sunaudoti kà vejant, darant“.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nuvyti, nuveja, nuvijo „priversti bëgti; nuginti“; nuvyti, nuveja,<br />
nuvijo „sukant pagaminti; padaryti ið siûlø kamuolá, ritæ“.<br />
paŸ: – ;; – ;; pavyti, paveja, pavijo „vejantis susilyginti; pavaryti ðalin“;<br />
pavyti, paveja, pavijo „pasukti virvæ; truputá vyti siûlus“.<br />
priŸ: – ;; – ;; privyti, priveja, privijo „baigti vyti, beveik pavyti; vejant,<br />
varant prisiartinti, priginti“; privyti, priveja, privijo „daug nuvyti (siûlø);<br />
vejant pripildyti“.<br />
suŸ: – ;; – ;; suvyti, suveja, suvijo „suvaryti“; suvyti, suveja, suvijo „susukti,<br />
suvynioti (á kamuolá, ritæ); susukti, iðkraipyti“.<br />
apŸ: – ;; – ;; apvyti, apveja, apvijo (DÞ3 38 ðis prieðdëlinis veiksmaþodis<br />
pateiktas kaip turintis dvi reikðmes: „vejant apvaryti“ ir „apvynioti“).<br />
atŸ: – ;; – ;; atvyti, atveja, atvijo (DÞ3 61 nurodyta, kad ðis prieðdëlinis<br />
veiksmaþodis reiðkia ne tik „atvaryti“, „priversti atvykti“, bet ir „atpalaiduoti<br />
nuo suvijimo“).<br />
áŸ: – ;; – ;; ávyti, áveja, ávijo „vejant priversti ábëgti, áginti“.<br />
parŸ: – ;; – ;; parvyti, parveja, parvijo „parvaryti“.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþvyti, uþveja, uþvijo (DÞ3 901 nurodomos kelios ðio prieðdëlinio<br />
veiksmaþodþio reikðmës: „nuvyti ant virðaus, uþvaryti; pavyti; priversti<br />
uþeiti; uþsukti (siûlus)“).
195<br />
Prieðdëlis perŸ visada kirèiuojamas: – ;; – ;; pervyti, perveja, pervijo „pervaryti<br />
á kità pusæ ar á kità vietà“; pervyti, perveja, pervijo „ið naujo, ið vieno<br />
á kità suvyti (siûlus)“.<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø lyèiø esamojo laiko kirtis nuðoka á<br />
sangràþos rodiklá.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsivyti, atsiveja, atsivijo „ateiti greitai ið paskos“; atsivyti,<br />
atsiveja, atsivijo „atsipalaiduoti suvytam, atsisukti“.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusivyti, nusiveja, nusivijo „bëgti paskui, stengiantis suartëti“;<br />
nusivyti, nusiveja, nusivijo „pasidaryti ið siûlø kamuolá, ritæ“.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisivyti, prisiveja, prisivijo „baigti vytis, beveik pasivyti“;<br />
prisivyti, prisiveja, prisivijo „daug nusivyti“.<br />
suŸ: – ;; – ;; susivyti, susiveja, susivijo „susivaryti“; susivyti, susiveja, susivijo<br />
„susisukti, iðsikraipyti“.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsivyti, apsiveja, apsivijo „apsivynioti“.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásivyti, ásiveja, ásivijo „vejantis priversti bëgti, ásiginti“.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasivyti, pasiveja, pasivijo „vejantis susilyginti“.<br />
parŸ: – ;; – ;; parsivyti, parsiveja, parsivijo „parsivaryti“.<br />
4. Pavienis yra labai daþnas veiksmaþodis bûti, yra, buvo, kurio esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿa (kirèiuotas!), bûtojo kartinio laiko – Ÿo,<br />
bendraties ðaknies balsis û eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo laiko formoje<br />
tarp ðaknies balsio y ir kamiengalio vartojamas ŸrŸ, bûtojo kartinio laiko<br />
formoje tarp ðaknies balsio u ir kamiengalio – ŸvŸ.<br />
Þr. dar (Laigonaitë, 1970, 79; Laigonaitë, 1978, 73; LKG II 299; Stundþia,<br />
1995, 121; Vaitkevièiûtë, 1997, 128; Vidþiûnas, 1997, 194).<br />
Dël savitos esamojo laiko lyties ðis veiksmaþodis apskritai nepritiktø<br />
prie jokio kito bûrelio, nes jis vienas turi kirèiuotà esamojo laiko<br />
treèiojo asmens kamiengalá. Taèiau ðá þodá dedame èia ne vien todël,<br />
kad kirèiuotas kamiengalis tarsi suponuoja tvirtagalæ ðakná, bet ir todël,<br />
kad tokià esamojo laiko ðaknies priegaidæ rodo gausios gretiminës<br />
lytys, kurios, tiesa, bk. leidiniuose pateikiamos ne visai vienodai: bûti,<br />
bûna, bûva, yra, esti, buvo Kam II 25, bûti, yra, buvo RV 75, LV 214, bûti,<br />
yra (bûva, esti), buvo RÞ 179, bûti, yra (bûna), buvo LTÞ 56, bûti, yra<br />
(bûva, bûna, esti), buvo SkRÞ 202, bûti, yra (bûva, bûna, esti), buvo DÞ1<br />
98, DÞ2 94, DÞ3 96, MKÞ 149, bûti, yra (bûva, bûna), buvo LTÞp 71<br />
(plg. bûti, yra (esti, esta, est, esèia, esèi, bûva, bûna, bûsta), buvo LKÞ I<br />
1213, bûti, yra (bûna), buvo DûnÞ 474, DrskÞ 48, bûti, yra (bûsta), buvo<br />
LzÞ 43).
196<br />
Prieðdëliniø lyèiø kirèiavimas nesiskiria nuo pirminio veiksmaþodþio.<br />
apiŸ: – ;; – ;; apibûti, apibûva, apibuvo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atbûti, atbûva, atbuvo.<br />
áŸ: – ;; – ;; ábûti, ábûva, ábuvo.<br />
iðŸ: – ;; iðbûti, iðbûva, iðbuvo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nubûti, nubûva, nubuvo.<br />
paŸ: – ;; pabûti, pabûva, pabuvo.<br />
praŸ: – ;; – ;; prabûti, prabûva, prabuvo.<br />
priŸ: – ;; – ;; pribûti, pribûva, pribuvo.<br />
suŸ: – ;; – ;; subûti, subûva, subuvo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþbûti, uþbûva, uþbuvo.<br />
Prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; perbûti, perbûva, perbuvo.<br />
Atkreiptinas dëmesys á prieðdëliniø formø esamojo laiko gretimybes:<br />
apibûva DÞ2 24, DÞ3 23; atbûva DÞ1 41, DÞ2 46, SkRÞ 95, DÞ3 45;<br />
ábûva DÞ2 198, DÞ3 200; iðbûva DÞ2 225, SkRÞ 490, DÞ3 227; nubûva<br />
(nubûna) DÞ1 505, DÞ2 436, DÞ3 431; pabûva DÞ2 473, pabûva (pabûna)<br />
DÞ3 468; prabûva DÞ2 588, prabûva (prabûna) DÞ3 580; pribûva<br />
DÞ2 604, pribûva (pribûna) DÞ3 596; subûva DÞ2 751, DÞ3 745; uþbûva<br />
DÞ2 881, uþbûva (uþbûna) DÞ3 876.<br />
Veiksmaþodis su dalelytiniu prieðdëliu neŸ vartojamas labai daþnai,<br />
su nebeŸ, tebeŸ – daþnai, bet DÞ3 skyrium pateikiamos tik ðios esamojo<br />
laiko lytys: nebëra, nebër; nëra, nër; nesti; tebëra, tebër.<br />
Taip pat kirèiuojami p r i e ð d ë l i n i a i s angràþi niai veiksmaþodþiai.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsibûti, apsibûva, apsibuvo.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásibûti, ásibûva, ásibuvo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsibûti, iðsibûva, iðsibuvo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusibûti, nusibûva, nusibuvo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasibûti, pasibûva, pasibuvo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisibûti, prisibûva, prisibuvo.<br />
suŸ: – ;; – ;; susibûti, susibûva, susibuvo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsibûti, uþsibûva, uþsibuvo.<br />
Studentai kirèiuoja bûnu (21:11).<br />
5. Pavienis yra retas veiksmaþodis duiti, dûja, dujo, kurio esamojo laiko<br />
kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendraties ðaknies dvibalsis<br />
ui eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo ir bûtojo kartinio laiko formose<br />
tarp ðaknies balsiø û, u ir kamiengalio vartojamas ŸjŸ.
197<br />
Tarmëse ávairuoja esamojo laiko lytys: duja (dûja, duista) LKÞ II 799.<br />
Bk. retai vartojamas prieðdëlinis veiksmaþodis apduiti, apdûja,<br />
apdujo.<br />
Pagal bendruosius dësningumus nekodifikuotos kalbos prieðdëlinë esamojo<br />
laiko forma su trumpuoju balsiu turëtø gauti prieðdëlio kirtá, bet<br />
LKÞ II 799 tokio pavyzdþio nëra.<br />
Antrajam poskyriui priklauso tie veiksmaþodþiai, kuriø bendraties<br />
ðaknis yra tvirtapradë, esamojo ir bûtojo kartinio laiko – t v i rtagalë.<br />
1. Negausø bûrelá sudaro veiksmaþodþiai, kuriø esamojo laiko kamiengalis<br />
yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendraties ðaknies miðrusis dvigarsis<br />
eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo ir bûtojo kartinio laiko formose tarp<br />
ðaknies balsio ir kamiengalio vartojami pusbalsiai Ÿl/rŸ (retai ŸmŸ), bendraties<br />
ðaknies skiemens pagrindà sudaro miðrieji dvigarsiai al/r, er (retai<br />
am), esamojo laiko – istorinio ilgumo balsiai à, æ (jie rodo èia buvus i n -<br />
t a r p à), bûtojo kartinio laiko – padëtinio ilgumo balsiai a, e.<br />
Ðiai grupelei priklauso keli veiksmaþodþiai: – ;; – ;; balti, bàla, balo;<br />
gverti, gværa, gvero; kerti, kæra, kero; klerti, klæra, klero; salti, sàla, salo; skarti,<br />
skàra, skaro; ðalti, ðàla, ðalo; þabalti, þabàla, þabalo; þalti, þàla; þalo.<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 42; Bût 162; Garde, 1968, 161; Laigonaitë,<br />
1959, 70; Laigonaitë, 1970, 79; Laigonaitë, 1978, 73; LKG II 299;<br />
LV 147; SkBK 31; Stundþia, 1995, 121; Vaitkevièiûtë, 1997, 126; Venckutë,<br />
1983, 128; Vidþiûnas, 1997, 194).<br />
Kai kuriø ðio tipo veiksmaþodþiø esamasis laikas bk. ávairuoja – turi<br />
formantà Ÿsta ir tvirtapradá ðaknies dvigarsá (tiesa, tokia gretimybë nurodoma<br />
ne visuose bk. leidiniuose): gverti, gversta, gvero RV 100, gverti, gværa,<br />
gvero RÞ 214, LV 279, SkRÞ 442, LTÞ 112, gverti, gværa (gversta),<br />
gvero DÞ1 243, DÞ2 195, DÞ3 196, MKÞ 183 (plg. gverti, gværa (gversta),<br />
gvero LKÞ III 780, gverti, gværa, gvero LzÞ 90); kerti, kæra (kersta), kero<br />
Bût 162, Kam II 57, DÞ1 333, DÞ2 299, kerti, kæra, kero RV 113, RÞ 236,<br />
LV 320, SkRÞ 590, LTÞ 140, DÞ3 298, MKÞ 201 (plg. kerti, kæra (kersta,<br />
kerna), kero LKÞ V 630); sàla, salsta Kam II 162, salti, sàla (salsta), salo<br />
DÞ2 679, salti, sàla, salo Kam 104, RV 164, RÞ 321, LV 482, DÞ1 693,<br />
SkRÞ 1241, LTÞ 258, DÞ3 673, MKÞ 293 (plg. salti, sàla (salsta, sala,<br />
salna, sulna), salo (salë) LKÞ XII 84, salti, salsta, salo LzÞ 229); skarti,<br />
skàra (skarsta), skaro Kam II 108, skarti, skarsta, skaro RV 169, skarti,<br />
skàra, skaro RÞ 328, LV 498, DÞ1 725, DÞ2 706, SkRÞ 1305, LTÞ 271,
198<br />
DÞ3 699, MKÞ 291 (plg. skarti, skàra (skarsta, skarna), skaro LKÞ XII<br />
762, skarti, skarna, skaro DûnÞ 632); þr. dar (Bût 162; Vidþiûnas, 1997,<br />
189, 190).<br />
Tarmëse panaðiai varijuoja ir kiti veiksmaþodþiai: balti, bàla (balsta,<br />
balna), balo LKÞ I 614, balti, balsta (=balsta?), balo DrskÞ 28, balti, balsta,<br />
balo LzÞ 31 (plg. bàla, balsta Bût 162, balti, bàla (balsta), balo Kam<br />
19); klerti, klæra (klersta), klero LKÞ VI 56, klerti, klerna, klero DûnÞ 498;<br />
ðalti, ðàla (ðalsta, ðala, ðàlsta, ðalna, ðanla, ðulna, ðûlna), ðalo (ðalë) LKÞ<br />
XIV 475 (plg. ðàla, ðalsta Bût 162).<br />
Prieðdëlinës lytys bk. kirèiuojamos taip pat kaip ir neprieðdëlinës.<br />
suŸ: – ;; – ;; sugverti, sugværa, sugvero; suklerti, suklæra, suklero; susalti,<br />
susàla, susalo; suskarti, suskàra, suskaro; suðalti, suðàla, suðalo; suðlamti,<br />
suðlàma, suðlamo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama); suðnarti, suðnàra,<br />
suðnaro (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama); suþalti, suþàla, suþalo.<br />
apŸ: – ;; – ;; apkarti, apkàra, apkaro (neprieðdëlinë lytis DÞ3 nepateikta);<br />
apsalti, apsàla, apsalo; apskarti, apskàra, apskaro; apðalti, apðàla, apðalo;<br />
apþabalti, apþabàla, apþabalo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pabalti, pabàla, pabalo; pagverti, pagværa, pagvero; pasalti,<br />
pasàla, pasalo; paðalti, paðàla, paðalo; paþalti, paþàla, paþalo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atkarti, atkàra, atkaro (neprieðdëlinë lytis DÞ3 nepateikta);<br />
atkerti, atkæra, atkero; atskarti, atskàra, atskaro; atðalti, atðàla, atðalo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðbalti, iðbàla, iðbalo; iðgverti, iðgværa, iðgvero; iðklerti, iðklæra,<br />
iðklero; iððalti, iððàla, iððalo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nubalti, nubàla, nubalo; nukarti, nukàra, nukaro (neprieðdëlinë<br />
lytis DÞ3 nepateikta); nuskarti, nuskàra, nuskaro; nuðalti, nuðàla,<br />
nuðalo.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásalti, ásàla, ásalo; áðalti, áðàla, áðalo.<br />
praŸ: – ;; – ;; prabalti, prabàla, prabalo.<br />
priŸ: – ;; – ;; priðalti, priðàla, priðalo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþðalti, uþðàla, uþðalo.<br />
Prieðdëlis perŸ visais atvejais gauna kirtá: – ;; – ;; perbalti, perbàla, perbalo;<br />
perkarti, perkàra, perkaro; perðalti, perðàla, perðalo.<br />
Plg., kaip bk. leidiniuose pateikiamos prieðdëlinës lytys: apkarti, apkàra,<br />
apkaro DÞ1 26, DÞ2 28, DÞ3 27; apsalti, apsàla, apsalo DÞ2 33, SkRÞ<br />
71, DÞ3 32; apskarti, apskàra, apskaro DÞ2 35, DÞ3 34; atkarti, atkàra,<br />
atkaro DÞ1 43, DÞ2 49, DÞ3 48; atkerti, atkæra, atkero DÞ2 49, DÞ3 49;<br />
atskarti, atskàra, atskaro DÞ2 57, DÞ3 58 (plg. atskarti, atskarna (atskars-
199<br />
ta), atskaro LKÞ XII 762); ásalti, ásàla, ásalo DÞ2 216, DÞ3 218; iðgverti,<br />
iðgværa, iðgvero DÞ2 233, iðgverti, iðgværa (iðgversta), iðgvero DÞ3 234;<br />
nukarti (=nukarti), nukàra (nukarsta), nukaro DÞ1 506, nukarti, nukàra<br />
(nukarsta), nukaro DÞ2 441, DÞ3 436; nuskarti, nuskàra, nuskaro DÞ2<br />
457, SkRÞ 914, DÞ3 452; pagverti, pagværa (pagversta), pagvero DÞ2 483,<br />
DÞ3 477; pasalti, pasàla, pasalo DÞ2 512, DÞ3 506; sugverti, sugværa,<br />
sugvero DÞ2 760, sugverti, sugværa (sugversta), sugvero DÞ3 753; susalti,<br />
susàla, susalo DÞ2 781, DÞ3 775; suskarti, suskàra, suskaro DÞ2 785,<br />
DÞ3 778.<br />
Plg. dar nekodifikuotos kalbos prieðdëliniø veiksmaþodþiø gretimybes:<br />
apðalti, apðàla (apðala, apðalna, apðalsta), apðalo (apðalë) LKÞ XIV<br />
476; atðalti, atðàla (atðala, atðalna, atðalsta), atðalo (atðalë) LKÞ XIV 477;<br />
áðalti, áðàla (áðala, áðalna, áðalsta), áðalo LKÞ XIV 478; iððalti, iððàla (iððala,<br />
iððalna, iððalsta), iððalo (iððalë) LKÞ XIV 479; nuðalti, nuðàla (nuðala,<br />
nuðalsta, nuðalna, nuðàlsta), nuðalo (nuðalë) LKÞ XIV 479; paðalti, paðàla<br />
(paðala, paðalna, paðalsta), paðalo (paðalë) LKÞ XIV 480; priðalti, priðàla<br />
(priðalsta, priðala, priðalna), priðalo (priðalë) LKÞ XIV 482; suðalti, suðàla<br />
(suðala, suðalna, suðalsta), suðalo (suðalë) LKÞ XIV 482; uþðalti, uþðàla<br />
(uþðala, uþðalna, uþðalsta), uþðalo (uþðalë) LKÞ XIV 483; þr. dar (Vidugiris,<br />
1973, 205, 207; Zinkevièius, 1966, 355).<br />
Studentai kirèiuoja: bàlu (72:17); ðàlu (48:1).<br />
Plg. dar prieðdëliniø lyèiø kirèiavimà: (ap)sàlu (22:16); nukàra (krt.<br />
44:2); suðàla (krt. 58:4).<br />
2. Panaðiai kirèiuojami, bet kitoká fonetiná ir morfologiná pavidalà turi<br />
veiksmaþodþiai, kuriø esamojo laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio<br />
laiko – Ÿë, bendraties ðaknies miðrieji dvigarsiai eina tiesiai prieð Ÿti,<br />
esamojo ir bûtojo kartinio laiko formose tarp ðaknies balsiø ir kamiengaliø<br />
vartojami pusbalsiai Ÿl/rŸ, bendraties ðaknies skiemens pagrindà sudaro<br />
miðrieji dvigarsiai al, ar, esamojo ir bûtojo kartinio laiko – padëtinio<br />
ilgumo balsis a.<br />
Tokie tëra vos keli þodþiai: – ;; – ;; barti, bara, barë; kalti, kala, kalë;<br />
malti, mala, malë.<br />
Þr. dar (Bût 162; Laigonaitë, 1959, 70; Laigonaitë, 1970, 79; Laigonaitë,<br />
1978, 73; LKG II 299; LV 147; Stundþia, 1995, 121; Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 126).<br />
Þodþio kalti tvirtapradæ priegaidæ liudija ir miðrusis veiksmaþodis kalstyti,<br />
kalsto, kalstë.
200<br />
Tarmëse bûtasis kartinis laikas turi ir tvirtapradá ilgàjá balsá o: barti,<br />
bara (baria), barë LKÞ I 671, barti, bara, borë LzÞ 33, barë, baro LKA III<br />
101; kalti, kala, kalë (kalo) LKÞ V 153, DûnÞ 492, kalti, kala, kolë LzÞ<br />
104, kalti, kala, kalë DrskÞ 134, kalë, kalo, kolë LKA III 101; malti, mala,<br />
malë (malo, molë) LKÞ VII 810, malti, mala, malë (malo) DûnÞ 508,<br />
malti, mala, molë LzÞ 155, malti, mala, malë DrskÞ 200, malti, mala,<br />
malo LKT 460, malë, malo, molë LKA III 101.<br />
Sangràþi n ë s lytys turi tà paèià kirèiuotà ðakná: – ;; – ;; bartis, barasi,<br />
barësi; kaltis, kalasi, kalësi; maltis, malasi, malësi.<br />
Apie tarminá kirèiavimà þr. (Vidugiris, 1973, 212).<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø esamojo ir bûtojo kartinio laiko formø<br />
kirtis yra nuðokæs á prieðdëlá.<br />
paŸ: – ;; – ;; pabarti, pabara, pabarë; pakalti, pakala, pakalë; pamalti,<br />
pamala, pamalë.<br />
priŸ: – ;; – ;; pribarti, pribara, pribarë; prikalti, prikala, prikalë; primalti,<br />
primala, primalë.<br />
suŸ: – ;; – ;; subarti, subara, subarë; sukalti, sukala, sukalë; sumalti, sumala,<br />
sumalë.<br />
apŸ (apiŸ): – ;; – ;; apibarti, apibara, apibarë; apkalti, apkala, apkalë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ábarti, ábara, ábarë; ákalti, ákala, ákalë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nubarti, nubara, nubarë; nukalti, nukala, nukalë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prakalti, prakala, prakalë; pramalti, pramala, pramalë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atkalti, atkala, atkalë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþkalti, uþkala, uþkalë.<br />
Prieðdëlis perŸ visose formose turi kirtá: – ;; – ;; perkalti, perkala,<br />
perkalë.<br />
Nekodifikuotos kalbos prieðdëlinës bûtojo kartinio laiko formos, turinèios<br />
tvirtapradæ ðakná arba kamiengalá Ÿo, iðlaiko kirtá, nenuðokusá á<br />
prieðdëlá (ar sangràþos rodiklá): apkalë (apkalo) LKÞ V 155, apkolë LzÞ<br />
104; atkalë (atkalo) LKÞ V 155; ákalë (ákalo) LKÞ V 155, inkolë LzÞ 104;<br />
iðkalë (iðkalo) LKÞ V 153, iðkolë LzÞ 104; nukalë (nukalo) LKÞ V 156;<br />
paborë LzÞ 33; pakalë (pakalo) LKÞ V 156, pakolë LzÞ 104; prikalë LKÞ<br />
V 157, prikolë LzÞ 104; primalë (primalo) LKÞ VII 813; sukalë LKÞ V<br />
157, sukolë LzÞ 104; uþkalë (uþkalo) LKÞ V 158, uþkolë LzÞ 104; þr. dar<br />
(Pakalka, 1995, 206).<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø esamojo ir bûtojo<br />
kartinio laiko formose kirtá yra gavæs sangràþos rodiklis.
201<br />
priŸ: – ;; – ;; prisibarti, prisibara, prisibarë; prisikalti, prisikala, prisikalë;<br />
prisimalti, prisimala, prisimalë.<br />
suŸ: – ;; – ;; susibarti, susibara, susibarë; susikalti, susikala, susikalë;<br />
susimalti, susimala, susimalë.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsibarti, apsibara, apsibarë; apsikalti, apsikala, apsikalë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsibarti, iðsibara, iðsibarë; iðsikalti, iðsikala, iðsikalë.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasibarti, pasibara, pasibarë; pasikalti, pasikala, pasikalë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasikalti, prasikala, prasikalë; prasimalti, prasimala,<br />
prasimalë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásikalti, ásikala, ásikalë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusikalti, nusikala, nusikalë.<br />
3. Skyrium minëtinas daþnokas þodis arti, aria, arë, kuris nuo anksèiau<br />
aptartos grupelës þodþiø skiriasi tik esamojo laiko kamiengaliu Ÿia;<br />
þr. dar (Laigonaitë, 1978, 73; Vaitkevièiûtë, 1997, 126).<br />
Tarmëse ávairuoja bûtojo kartinio laiko pavidalas: arti, aria, arë (orë)<br />
LKÞ I 314.<br />
Prieðdëliniø lyèiø esamojo ir bûtojo kartinio laiko formos turi<br />
kirtá, nuðokusá á prieðdëlá.<br />
apŸ: – ;; – ;; aparti, aparia, aparë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atarti, ataria, atarë.<br />
áŸ: – ;; – ;; áarti, áaria, áarë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðarti, iðaria, iðarë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nuarti, nuaria, nuarë.<br />
paŸ: – ;; – ;; paarti, paaria, paarë.<br />
praŸ: – ;; – ;; praarti, praaria, praarë.<br />
priŸ: – ;; – ;; priarti, priaria, priarë.<br />
suŸ: – ;; – ;; suarti, suaria, suarë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþarti, uþaria, uþarë.<br />
Prieðdëlis perŸ ir bendratyje gauna kirtá: – ;; – ;; perarti, peraria, perarë.<br />
Nuo ðaknies savitumø nekodifikuotoje kalboje priklauso ir prieðdëliniø<br />
bûtojo kartinio laiko lyèiø kirèio vieta: atarë (atorë) LKÞ I 314; áarë<br />
(áorë) LKÞ I 315; iðarë (iðorë) LKÞ I 315; nuarë (nuorë) LKÞ I 315; paarë<br />
(paorë) LKÞ I 315; praarë (praorë) LKÞ I 316; priarë (priorë) LKÞ I 316;<br />
suarë (suorë) LKÞ I 316; uþarë (uþorë) LKÞ I 316.<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø lyèiø esamojo ir bûtojo kartinio laiko<br />
kirtis yra perëjæs á sangràþos rodiklá.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsiarti, apsiaria, apsiarë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsiarti, atsiaria, atsiarë.
202<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsiarti, iðsiaria, iðsiarë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusiarti, nusiaria, nusiarë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasiarti, prasiaria, prasiarë.<br />
suŸ: – ;; – ;; susiarti, susiaria, susiarë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsiarti, uþsiaria, uþsiarë.<br />
Tr e è i a j a m poskyriui priklauso veiksmaþodþiai, kuriø bendraties ðaknis<br />
yra tvirtapradë, o esamojo ir bûtojo kartinio laiko – trumpa.<br />
1. Bk. vartojami keli veiksmaþodþiai, kuriø esamojo laiko kamiengalis<br />
yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendraties ðaknies dvibalsis ui eina<br />
tiesiai prieð Ÿti, esamojo ir bûtojo kartinio laiko formose tarp ðaknies<br />
trumpojo balsio u ir kamiengalio tariamas ŸjŸ.<br />
Ðiam bûreliui skiriami keli veiksmaþodþiai: – ;; – ;; duiti, duja, dujo;<br />
guiti, guja, gujo; uiti, uja, ujo; zuiti, zuja, zujo.<br />
Þr. dar (Laigonaitë, 1978, 73; Stundþia, 1995, 121).<br />
Tarmëse pasitaiko gretimybiø: guiti, guja, (guina, guina), gujo; guiti LKÞ<br />
III 7<strong>03</strong>, guiti SkÞD 518.<br />
Prieðdëliniø lyèiø esamojo laiko kirtis yra nuðokæs á prieðdëlá.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðduiti, iðduja, iðdujo; iðguiti, iðguja, iðgujo; iðuiti, iðuja, iðujo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atguiti, atguja, atgujo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pauiti, pauja, paujo.<br />
suŸ: – ;; – ;; suuiti, suuja, suujo.<br />
Plg. dar prieðdëliniø formø gretimybes: iðguiti, iðguja, iðgujo; iðguiti<br />
LKÞ III 704.<br />
2. Skyrium stovi daþnokas veiksmaþodis siûti, siuva, siuvo, kurio esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendraties ðaknies<br />
ilgasis balsis û eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo ir bûtojo kartinio laiko<br />
formose tarp ðaknies trumpojo balsio u ir kamiengalio vartojamas ŸvŸ; þr.<br />
dar (Laigonaitë, 1978, 73; LKG II 299; Vaitkevièiûtë, 1997, 129).<br />
Matyt, dël griûti, griûva, griuvo tipo þodþiø analogijos tarmëse pasitaiko<br />
lyèiø su tvirtagale esamojo laiko ðaknimi: siûti, siuva (siûna), siuvo<br />
(siuvë) LKÞ XII 630, siûti, siuva (siûna), siuvo DûnÞ 532, siûti, siuva,<br />
siuvë LzÞ 235, DrskÞ 326.<br />
Sangràþi n ë lytis turi tà patá ðaknies pavidalà: – ;; – ;; siûtis, siuvasi,<br />
siuvosi.<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø esamojo laiko kirtis yra nuðokæs á<br />
prieðdëlá.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsiûti, apsiuva, apsiuvo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsiûti, atsiuva, atsiuvo.
2<strong>03</strong><br />
áŸ: – ;; – ;; ásiûti, ásiuva, ásiuvo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsiûti, iðsiuva, iðsiuvo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasiûti, pasiuva, pasiuvo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisiûti, prisiuva, prisiuvo.<br />
suŸ: – ;; – ;; susiûti, susiuva, susiuvo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsiûti, uþsiuva, uþsiuvo.<br />
Prieðdëlis perŸ visada turi kirtá: – ;; – ;; persiûti, persiuva, persiuvo.<br />
Tarmëse pasitaikanèios fonetinës ir gramatinës gretimybës turi átakos<br />
ir prieðdëliniø lyèiø kirèiavimui: esamojo laiko ilga ðaknis neatiduoda<br />
kirèio prieðdëliui, o bûtojo kartinio laiko kamiengalis Ÿë sudaro<br />
sàlygas kirèiui ðokti á prieðdëlá: apsiûti, apsiuva (apsiûna), apsiuvo (apsiuvë)<br />
LKÞ XII 632; atsiûti, atsiuva (atsiûna), atsiuvo (atsiuvë) LKÞ XII<br />
633; ásiûti, ásiuva (ásiûna), ásiuvo (ásiuvë) LKÞ XII 633; iðsiûti, iðsiuva<br />
(iðsiûna), iðsiuvo (iðsiuvë) LKÞ XII 634; pasiûti, pasiuva (pasiûna), pasiuvo<br />
(pasiuvë) LKÞ XII 634; prisiûti, prisiuva (prisiûna), prisiuvo (prisiuvë)<br />
LKÞ XII 635; susiûti, susiuva (susiûna), susiuvo (susiuvë) LKÞ<br />
XII 636; uþsiûti, uþsiuva (uþsiûna), uþsiuvo (uþsiuvë) LKÞ XII 637.<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø lyèiø esamasis laikas yra gavæs sangràþos<br />
rodiklio kirtá.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsisiûti, apsisiuva, apsisiuvo.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásisiûti, ásisiuva, ásisiuvo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasisiûti, pasisiuva, pasisiuvo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisisiûti, prisisiuva, prisisiuvo.<br />
suŸ: – ;; – ;; susisiûti, susisiuva, susisiuvo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsisiûti, uþsisiuva, uþsisiuvo.<br />
Prieðdëlis perŸ yra kirèiuotas: – ;; – ;; persisiûti, persisiuva, persisiuvo.<br />
Veiksmaþodþiai, kuriø bendraties ir bûtojo kartinio laiko ðaknis<br />
tvirtapradë, o esamojo laiko – trumpa arba tvirtagalë<br />
Ðio bûrio pirminiø veiksmaþodþiø esamojo laiko vienaskaitos 1 ir 2<br />
asmuo turi kirtá, nuðokusá á galûnæ.<br />
Pirmajam poskyriui pridera tie veiksmaþodþiai, kuriø bendraties<br />
ir bûtojo kartinio laiko ðaknis yra ilga tvirtapradë, o esamojo laiko –<br />
kirèiuota trumpa.<br />
1. Ðiam prozodiniam tipui priklauso veiksmaþodþiai, kuriø esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿia, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendraties ðaknies<br />
miðrusis dvigarsis eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo ir bûtojo kartinio laiko
204<br />
formose tarp ðaknies balsio ir kamiengalio vartojami pavieniai pusbalsiai<br />
ŸRŸ, bendraties ðaknies skiemens pagrindà sudaro miðrieji dvigarsiai i/<br />
uR, esamojo laiko – trumpieji balsiai i, u, bûtojo kartinio laiko – ilgieji<br />
tvirtapradþiai balsiai y, û.<br />
Tokiø veiksmaþodþiø bk. yra keliolika: kurti, kuria, kûrë; skirti, skiria,<br />
skyrë;; stumti, stumia, stûmë; tirti, tiria, tyrë;; burti, buria, bûrë „sutartiniais<br />
þenklais spræsti, nustatyti; prietaruose ir pasakose – kerëti; prietaruose –<br />
pranaðauti, spëti“; burti, buria, bûrë „telkti á bûrá“; dirti, diria, dyrë; dumti,<br />
dumia, dûmë; durti, duria, dûrë; gilti, gilia, gylë; girti, giria, gyrë; grumti,<br />
grumia, grûmë; irti, iria, yrë; kulti, kulia, kûlë; skilti, skilia, skylë…<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 44, 45; Bût 162; Laigonaitë, 1978, 73;<br />
LV 147; Mikulënienë, 1989, 23; SkBK 31; Stundþia, 1995, 120, 121, 124;<br />
Vaitkevièiûtë, 1997, 128; Venckutë, 1983, 127; Vidþiûnas, 1997, 192, 193).<br />
Kai kuriø pirminiø veiksmaþodþiø bendraties tvirtapradæ priegaidæ<br />
rodo miðrieji priesagos Ÿstyti veiksmaþodþiai, plg.: durti – durstyti, dursto,<br />
durstë; irti – irstyti, irsto, irstë; kurti – kurstyti, kursto, kurstë; skirti – skirstyti,<br />
skirsto, skirstë.<br />
Vieno kito pirminio veiksmaþodþio pavidalas tarmëse ávairuoja: deru,<br />
dyriau, dirti; diriu, dyriau, dirti BûgRR II 249, dirti; dirti SkÞD 466, dirti,<br />
diria, dyrë; dirti, dera, dyrë (=dyrë?) LKÞ II 585, dirti, diria, dyrë LzÞ 60<br />
(plg. dirti, diria, dyrë; dirti, dera, dyrë Kam II 31); gilti, gilia (gyla), gylë<br />
(gilo) LKÞ III 302, gilti, gilia, gylë DrskÞ 100; irti SkÞD 193tt., irti, iria, yrë<br />
LKÞ IV 142, irti (irti), iria, yrë (yrë) DrskÞ 122; þr. dar (Derksen, 1996, 301;<br />
Kazlauskas, 1968, 122; Skardþius, 1968, 24; Vidþiûnas, 1997, 192, 218).<br />
Sangràþi n i ø veiksmaþodþiø kirèiuota ðaknis yra ta pati: – ;; skirtis,<br />
skiriasi, skyrësi;; burtis, buriasi, bûrësi „telktis á bûrá“; durtis, duriasi,<br />
dûrësi; girtis, giriasi, gyrësi; grumtis, grumiasi, grûmësi; irtis, iriasi, yrësi; kultis,<br />
kuliasi, kûlësi; kurtis, kuriasi, kûrësi; spirtis, spiriasi, spyrësi; stumtis,<br />
stumiasi, stûmësi; viltis, viliasi, vylësi.<br />
Kaip tarmëse kirèiuojamas bûtasis kartinis laikas, þr. (Zinkevièius,<br />
1966, 333).<br />
Prieðdëliniø lyèiø esamojo laiko kirtis yra nuðokæs á prieðdëlá.<br />
iðŸ: – ;; iðskirti, iðskiria, iðskyrë; iðtirti, iðtiria, iðtyrë;; iðburti, iðburia,<br />
iðbûrë „sutartiniais þenklais nustatyti; iðpranaðauti“; iðdumti, iðdumia,<br />
iðdûmë; iðdurti, iðduria, iðdûrë; iðgirti, iðgiria, iðgyrë; iðgrumti, iðgrumia,<br />
iðgrûmë; iðirti, iðiria, iðyrë; iðkulti, iðkulia, iðkûlë; iðkurti, iðkuria, iðkûrë;<br />
iðspirti, iðspiria, iðspyrë…
205<br />
paŸ: – ;; pagirti, pagiria, pagyrë; paskirti, paskiria, paskyrë; patirti, patiria,<br />
patyrë;; paburti, paburia, pabûrë „buriant pasakyti“; padumti, padumia,<br />
padûmë; padurti, paduria, padûrë; pairti, pairia, payrë; pakulti, pakulia,<br />
pakûlë; pakurti, pakuria, pakûrë; paspirti, paspiria, paspyrë; pastumti,<br />
pastumia, pastûmë.<br />
nuŸ: – ;; nustumti, nustumia, nustûmë;; nudirti, nudiria, nudyrë; nudumti,<br />
nudumia, nudûmë; nudurti, nuduria, nudûrë; nugirti, nugiria, nugyrë;<br />
nuirti, nuiria, nuyrë; nukulti, nukulia, nukûlë; nukurti, nukuria, nukûrë;<br />
nuspirti, nuspiria, nuspyrë; nuvilti, nuvilia, nuvylë.<br />
priŸ: – ;; pridurti, priduria, pridûrë; priskirti, priskiria, priskyrë; pritirti,<br />
pritiria, prityrë;; pridumti, pridumia, pridûmë; prigirti, prigiria, prigyrë; priirti,<br />
priiria, priyrë; prikulti, prikulia, prikûlë; prikurti, prikuria, prikûrë; prispirti,<br />
prispiria, prispyrë; pristumti, pristumia, pristûmë.<br />
suŸ: sukurti, sukuria, sukûrë;; suburti, suburia, subûrë „sutelkti á bûrá“;;<br />
sudumti, sudumia, sudûmë; sudurti, suduria, sudûrë; sugilti, sugilia,<br />
sugylë; sugrumti, sugrumia, sugrûmë; sukulti, sukulia, sukûlë; suspirti, suspiria,<br />
suspyrë; sustumti, sustumia, sustûmë.<br />
áŸ: – ;; ákurti, ákuria, ákûrë;; ádumti, ádumia, ádûmë; ádurti, áduria, ádûrë;<br />
ágirti, ágiria, ágyrë; áirti, áiria, áyrë; áskirti, áskiria, áskyrë; áspirti, áspiria,<br />
áspyrë; ástumti, ástumia, ástûmë.<br />
atŸ (atiŸ): – ;; atkurti, atkuria, atkûrë; atskirti, atskiria, atskyrë;; atidumti,<br />
atidumia, atidûmë; atidurti, atiduria, atidûrë; atirti, atiria, atyrë;<br />
atspirti, atspiria, atspyrë; atstumti, atstumia, atstûmë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþburti, uþburia, uþbûrë „paveikti, magiðkomis priemonëmis,<br />
pakerëti; suþavëti“; uþdumti, uþdumia, uþdûmë; uþdurti, uþduria,<br />
uþdûrë; uþkulti, uþkulia, uþkûlë; uþkurti, uþkuria, uþkûrë; uþspirti, uþspiria,<br />
uþspyrë; uþstumti, uþstumia, uþstûmë.<br />
praŸ: – ;; – ;; pradumti, pradumia, pradûmë; pradurti, praduria, pradûrë;<br />
prakulti, prakulia, prakûlë; prakurti, prakuria, prakûrë; praskirti, praskiria,<br />
praskyrë; prastumti, prastumia, prastûmë.<br />
apŸ: – ;; – ;; apdumti, apdumia, apdûmë; apkulti, apkulia, apkûlë; apvilti,<br />
apvilia, apvylë.<br />
parŸ: – ;; – ;; pardumti, pardumia, pardûmë; parkurti, parkuria, parkûrë;<br />
parstumti, parstumia, parstûmë.<br />
Dalelytinis prieðdëlis neŸ, pridëtas prie prieðdëlinio veiksmaþodþio,<br />
kirèiavimui átakos neturi (èia nurodomi daþnesni vediniai, DÞ3 nededami<br />
kaip atskiri leksiniai vienetai): – ;; neatskirti, neatskiria, neatskyrë;<br />
nepatirti, nepatiria, nepatyrë.
206<br />
Prieðdëlis perŸ, kaip ir visada, gauna kirtá: – ;; – ;; perdumti, perdumia,<br />
perdûmë; perdurti, perduria, perdûrë; perirti, periria, peryrë; perkurti, perkuria,<br />
perkûrë; perskirti, perskiria, perskyrë; perstumti, perstumia, perstûmë.<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø esamojo laiko kirtis<br />
yra pasislinkæs á sangràþos rodiklá.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasidurti, pasiduria, pasidûrë; pasigirti, pasigiria, pasigyrë;<br />
pasigrumti, pasigrumia, pasigrûmë; pasiirti, pasiiria, pasiyrë; pasikulti, pasikulia,<br />
pasikûlë; pasikurti, pasikuria, pasikûrë; pasiskirti, pasiskiria, pasiskyrë;<br />
pasispirti, pasispiria, pasispyrë; pasistumti, pasistumia, pasistûmë.<br />
atŸ: – ;; atsidurti, atsiduria, atsidûrë;; atsigirti, atsigiria, atsigyrë; atsiirti,<br />
atsiiria, atsiyrë; atsikurti, atsikuria, atsikûrë; atsiskirti, atsiskiria, atsiskyrë;<br />
atsispirti, atsispiria, atsispyrë; atsistumti, atsistumia, atsistûmë.<br />
áŸ: – ;; ásikurti, ásikuria, ásikûrë;; ásidumti, ásidumia, ásidûmë; ásidurti, ásiduria,<br />
ásidûrë; ásigirti, ásigiria, ásigyrë; ásigrumti, ásigrumia, ásigrûmë; ásiirti,<br />
ásiiria, ásiyrë; ásispirti, ásispiria, ásispyrë.<br />
iðŸ: – ;; iðsiskirti, iðsiskiria, iðsiskyrë;; iðsidurti, iðsiduria, iðsidûrë; iðsigirti,<br />
iðsigiria, iðsigyrë; iðsiirti, iðsiiria, iðsiyrë; iðsikulti, iðsikulia, iðsikûlë; iðsispirti,<br />
iðsispiria, iðsispyrë; iðsistumti, iðsistumia, iðsistûmë.<br />
suŸ: – ;; susiburti, susiburia, susibûrë „susitelkti á bûrá“; susidurti, susiduria,<br />
susidûrë; susikurti, susikuria, susikûrë;; susigrumti, susigrumia, susigrûmë;<br />
susikulti, susikulia, susikûlë; susispirti, susispiria, susispyrë; susistumti,<br />
susistumia, susistûmë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasidurti, prasiduria, prasidûrë; prasiirti, prasiiria, prasiyrë;<br />
prasikulti, prasikulia, prasikûlë; prasikurti, prasikuria, prasikûrë; prasiskirti,<br />
prasiskiria, prasiskyrë; prasistumti, prasistumia, prasistûmë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisidurti, prisiduria, prisidûrë; prisigirti, prisigiria, prisigyrë;<br />
prisiirti, prisiiria, prisiyrë; prisikulti, prisikulia, prisikûlë; prisispirti, prisispiria,<br />
prisispyrë; prisistumti, prisistumia, prisistûmë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsikulti, uþsikulia, uþsikûlë; uþsikurti, uþsikuria, uþsikûrë;<br />
uþsispirti, uþsispiria, uþsispyrë; uþsistumti, uþsistumia, uþsistûmë.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsigirti, apsigiria, apsigyrë; apsikulti, apsikulia, apsikûlë;<br />
apsivilti, apsivilia, apsivylë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusiirti, nusiiria, nusiyrë; nusistumti, nusistumia, nusistûmë;<br />
nusivilti, nusivilia, nusivylë.<br />
Prieðdëlis perŸ yra kirèiuotas: – ;; – ;; persidurti, persiduria, persidûrë;<br />
persiirti, persiiria, persiyrë; persiskirti, persiskiria, persiskyrë; persistumti, persistumia,<br />
persistûmë.
207<br />
Studentai iðlaiko pastovø ðaknies kirtá: kûriau (krt. 86:2); skyriau (krt.<br />
37:0); tyriau (krt. 20:3).<br />
2. Gerokai maþiau yra veiksmaþodþiø, kuriø esamojo laiko kamiengalis<br />
yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendraties ðaknies miðrusis dvigarsis eina<br />
tiesiai prieð Ÿti, esamojo ir bûtojo kartinio laiko formose tarp ðaknies balsio<br />
ir kamiengalio vartojami pavieniai pusbalsiai ŸRŸ, bendraties ðaknies skiemens<br />
pagrindà sudaro miðrieji dvigarsiai iR, esamojo laiko – trumpasis<br />
balsis i, bûtojo kartinio laiko – ilgasis tvirtapradis balsis y. Nuo anksèiau<br />
aptartos grupës ðie þodþiai skiriasi tik esamojo laiko kamiengaliu.<br />
Tokie yra ðie bk. veiksmaþodþiai: – ;; ginti, gina, gynë; skinti, skina, skynë;<br />
trinti, trina, trynë;; minti, mina, mynë; pilti, pila, pylë; pinti, pina, pynë;<br />
tinti, tina, tynë.<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 45; Laigonaitë, 1978, 73; LKG II 300;<br />
Stundþia, 1995, 120, 121, 124).<br />
Veiksmaþodþio pilti tvirtapradæ priegaidæ liudija ir vedinys pilstyti, pilsto,<br />
pilstë; þr. dar (Girdenis, 1981, 5; Stundþia, 1995, 122).<br />
Sangràþi n i ø veiksmaþodþiø kirèiuota ðaknis yra tokia pat: – ;; gintis,<br />
ginasi, gynësi;; mintis, minasi, mynësi; piltis, pilasi, pylësi; pintis, pinasi,<br />
pynësi; skintis, skinasi, skynësi; trintis, trinasi, trynësi.<br />
Apie tarminá bûtojo kartinio laiko kirèiavimà þr. (Zinkevièius, 1966,<br />
333).<br />
Prieðdëliniai veiksmaþodþiai turi esamojo laiko kirtá, nuðokusá á<br />
prieðdëlá.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðginti, iðgina, iðgynë; iðminti, iðmina, iðmynë; iðpilti, iðpila,<br />
iðpylë; iðpinti, iðpina, iðpynë; iðskinti, iðskina, iðskynë; iðtinti, iðtina, iðtynë;<br />
iðtrinti, iðtrina, iðtrynë.<br />
apŸ (apiŸ): – ;; apginti, apgina, apgynë;; apipilti, apipila, apipylë; apipinti,<br />
apipina, apipynë; apminti, apmina, apmynë; apskinti, apskina, apskynë;<br />
aptrinti, aptrina, aptrynë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; numinti, numina, numynë; nupilti, nupila, nupylë; nupinti,<br />
nupina, nupynë; nuskinti, nuskina, nuskynë; nutrinti, nutrina, nutrynë.<br />
paŸ: – ;; – ;; paminti, pamina, pamynë; papilti, papila, papylë; papinti,<br />
papina, papynë; paskinti, paskina, paskynë; patrinti, patrina, patrynë.<br />
priŸ: – ;; – ;; priminti, primina, primynë; pripilti, pripila, pripylë; pripinti,<br />
pripina, pripynë; priskinti, priskina, priskynë; pritrinti, pritrina, pritrynë.<br />
suŸ: – ;; supilti, supila, supylë;; suminti, sumina, sumynë; supinti, supina,<br />
supynë; suskinti, suskina, suskynë; sutrinti, sutrina, sutrynë.
208<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþginti, uþgina, uþgynë; uþminti, uþmina, uþmynë; uþpilti,<br />
uþpila, uþpylë; uþpinti, uþpina, uþpynë; uþtrinti, uþtrina, uþtrynë.<br />
áŸ: – ;; – ;; áminti, ámina, ámynë; ápilti, ápila, ápylë; ápinti, ápina, ápynë;<br />
átrinti, átrina, átrynë.<br />
praŸ: – ;; – ;; praminti, pramina, pramynë; prapilti, prapila, prapylë;<br />
praskinti, praskina, praskynë; pratrinti, pratrina, pratrynë.<br />
atŸ (atiŸ): – ;; – ;; atginti, atgina, atgynë; atitrinti, atitrina, atitrynë; atpilti,<br />
atpila, atpylë.<br />
Prieðdëlis perŸ visais atvejais gauna kirtá: – ;; – ;; perpilti, perpila, perpylë;<br />
perpinti, perpina, perpynë; pertrinti, pertrina, pertrynë.<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø esamojo laiko kirtá<br />
perima sangràþos rodiklis.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsiginti, iðsigina, iðsigynë; iðsipilti, iðsipila, iðsipylë; iðsipinti,<br />
iðsipina, iðsipynë; iðsitinti, iðsitina, iðsitynë; iðsitrinti, iðsitrina, iðsitrynë.<br />
suŸ: – ;; – ;; susiminti, susimina, susimynë; susipilti, susipila, susipylë;<br />
susipinti, susipina, susipynë; susiskinti, susiskina, susiskynë; susitrinti, susitrina,<br />
susitrynë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusipilti, nusipila, nusipylë; nusipinti, nusipina, nusipynë;<br />
nusiskinti, nusiskina, nusiskynë; nusitrinti, nusitrina, nusitrynë.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasipilti, pasipila, pasipylë; pasipinti, pasipina, pasipynë;<br />
pasiskinti, pasiskina, pasiskynë; pasitrinti, pasitrina, pasitrynë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisiminti, prisimina, prisimynë; prisipilti, prisipila, prisipylë;<br />
prisipinti, prisipina, prisipynë; prisiskinti, prisiskina, prisiskynë.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsiginti, apsigina, apsigynë; apsipilti, apsipila, apsipylë;<br />
apsitrinti, apsitrina, apsitrynë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásipilti, ásipila, ásipylë; ásipinti, ásipina, ásipynë; ásitrinti, ásitrina,<br />
ásitrynë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasipilti, prasipila, prasipylë; prasiskinti, prasiskina, prasiskynë;<br />
prasitrinti, prasitrina, prasitrynë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsiginti, uþsigina, uþsigynë; uþsipilti, uþsipila, uþsipylë; uþsitrinti,<br />
uþsitrina, uþsitrynë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsiginti, atsigina, atsigynë; atsipilti, atsipila, atsipylë.<br />
Sangràþiniø veiksmaþodþiø prieðdëlis perŸ yra kirèiuotas: – ;; – ;; persipilti,<br />
persipila, persipylë; persipinti, persipina, persipynë.<br />
Antrajam poskyriui priklauso veiksmaþodþiai, kuriø bendraties ir<br />
bûtojo kartinio laiko ðaknis yra tvirtapradë, o esamojo laiko – t v i rtagalë.
209<br />
1. Nedaug tëra veiksmaþodþiø, kuriø esamojo laiko kamiengalis yra<br />
Ÿia, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendraties ðaknies miðrusis dvigarsis eina<br />
tiesiai prieð Ÿti, esamojo ir bûtojo kartinio laiko formose tarp ðaknies<br />
balsio ir kamiengalio vartojami pavieniai pusbalsiai Ÿm/rŸ, bendraties ðaknies<br />
skiemens pagrindà sudaro miðrieji dvigarsiai em/r, esamojo laiko –<br />
padëtinio ilgumo balsis e, bûtojo kartinio laiko – ilgasis balsis ë.<br />
Tokios sandaros yra ðie þodþiai: – ;; gerti, geria, gërë; lemti, lemia, lëmë;<br />
semti, semia, sëmë; ðerti, ðeria, ðërë;; nerti, neria, nërë „leistis, grimzti á<br />
vandená; plaukti po vandeniu; greitai eiti, bëgti, sprukti“; nerti, neria, nërë<br />
„vàðeliu daryti nëriná; megzti; riðti, kabinti, jungti; mauti, lupti; muðti,<br />
ðerti“; stverti, stveria, stvërë; tverti, tveria, tvërë; vemti, vemia, vëmë; verti,<br />
veria, vërë.<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 44; Bût 162; Garde, 1968, 162; Laigonaitë,<br />
1978, 73; LKG II 300; Stundþia, 1995, 121, 124; Vaitkevièiûtë, 1997,<br />
128; Venckutë, 1983, 127; Vidþiûnas, 1997, 194).<br />
Pagal aptartus fonetinius ir morfologinius poþymius ðie veiksmaþodþiai<br />
nesiskiria nuo kitokio kirèiavimo þodþiø (plg. berti, beria, bërë; tremti,<br />
tremia, trëmë ir kt., þr. p. 139; þr. dar (Garde’as, 1971, 94–95)). Kai<br />
kuriø ðio skyrelio veiksmaþodþiø bendraties tvirtapradæ priegaidæ patvirtina<br />
kiti pirminiai bei miðrieji priesagos Ÿstyti veiksmaþodþiai, plg.:<br />
semti – samstyti, samsto, samstë; nerti – nirti; narstyti, narsto, narstë; stverti<br />
– stvarstyti, stvarsto, stvarstë; tverti – tvarstyti, tvarsto, tvarstë; verti – varstyti,<br />
varsto, varstë; þr. dar (Girdenis, 1981, 5; Stundþia, 1995, 122).<br />
Reto kurio þodþio kirèiavimas svyruoja nekodifikuotoje kalboje: lemti;<br />
lemti BûgRR II 431, lemti SkÞD 27tt., lemti, lemia, lëmë; lemti, lemia,<br />
lëmë LKÞ VII 324, lemti, lema, lëmë DûnÞ 172, lemti GrinV 15 (V. Kamanatauskas,<br />
matyt, sekdamas K. Bûgos pavyzdþiu, irgi kirèiavo dvejopai<br />
– lemti, lemia, lëmë ir lemti, lemia, lëmë Kam II 68; plg. KF 50); þr. dar<br />
(Derksen, 1996, 69, 286; Grinaveckis, 1991, 96; Kazlauskas, 1968, 320,<br />
352; Skardþius, 1939, 77; Skardþius, 1968, 24, 76).<br />
Sangràþi niai veiksmaþodþiai bk. iðlaiko tà paèià kirèiuotà ðakná:<br />
– ;; – ;; gertis, geriasi, gërësi; nertis, neriasi, nërësi „megztis; mautis, luptis“;<br />
semtis, semiasi, sëmësi; stvertis, stveriasi, stvërësi; ðertis, ðeriasi, ðërësi;<br />
tvertis, tveriasi, tvërësi; vertis, veriasi, vërësi.<br />
Kaip tarmëse kirèiuojamas bûtasis kartinis laikas, þr. (Zinkevièius,<br />
1966, 333).<br />
Prieðdëliniø lyèiø esamojo laiko kirtis yra nuðokæs á prieðdëlá.
210<br />
suŸ: – ;; – ;; sugerti, sugeria, sugërë; sunerti, suneria, sunërë „daugeliui<br />
panerti“; sunerti, suneria, sunërë „sukabinti, sujungti ir kt.“; susemti, susemia,<br />
susëmë; sustverti, sustveria, sustvërë; suðerti, suðeria, suðërë; sutverti,<br />
sutveria, sutvërë „sugriebti, suèiupti“; sutverti, sutveria, sutvërë „apriðti<br />
raiðèiu; pritvirtinti prie koto“; suvemti, suvemia, suvëmë; suverti, suveria,<br />
suvërë.<br />
iðŸ: – ;; iðgerti, iðgeria, iðgërë;; iðnerti, iðneria, iðnërë „iðkilti (á pavirðiø) ir<br />
kt.“; iðnerti, iðneria, iðnërë „iðardyti sunertà; iðmegzti“; iðsemti, iðsemia,<br />
iðsëmë; iððerti, iððeria, iððërë; iðtverti, iðtveria, iðtvërë „iðbûti patvariam, iðsilaikyti;<br />
iðlaikyti, iðkæsti“; iðtverti, iðtveria, iðtvërë „nuimti nuo koto“; iðvemti,<br />
iðvemia, iðvëmë; iðverti, iðveria, iðvërë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prigerti, prigeria, prigërë; prinerti, prineria, prinërë „pridurti<br />
neriant, mezgant; daug nunerti“; prisemti, prisemia, prisëmë; pristverti, pristveria,<br />
pristvërë; priðerti, priðeria, priðërë; pritverti, pritveria, pritvërë „prièiupti,<br />
prigriebti, prispausti“; pritverti, pritveria, pritvërë „uþtverti daug tvorø“;<br />
privemti, privemia, privëmë; priverti, priveria, privërë.<br />
nuŸ: – ;; nulemti, nulemia, nulëmë;; nugerti, nugeria, nugërë; nunerti,<br />
nuneria, nunërë „nuplaukti po vandeniu; greitai nubëgti“; nunerti, nuneria,<br />
nunërë „vàðeliu padaryti nëriná ir kt.“; nusemti, nusemia, nusëmë; nuðerti,<br />
nuðeria, nuðërë; nutverti, nutveria, nutvërë; nuverti, nuveria, nuvërë.<br />
paŸ: – ;; – ;; pagerti, pageria, pagërë; panerti, paneria, panërë „nusileisti<br />
á vandens gilumà ir kt.“; panerti, paneria, panërë „kiek nerti, megzti; nuleisti,<br />
nudelbti“; pasemti, pasemia, pasëmë; pastverti, pastveria, pastvërë;<br />
paðerti, paðeria, paðërë; patverti, patveria, patvërë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþgerti, uþgeria, uþgërë; uþnerti, uþneria, uþnërë „uþmauti,<br />
uþtraukti kilpà“; uþsemti, uþsemia, uþsëmë; uþðerti, uþðeria, uþðërë; uþtverti,<br />
uþtveria, uþtvërë; uþverti, uþveria, uþvërë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ágerti, ágeria, ágërë; ánerti, áneria, ánërë „staigiai álásti (á vandená)<br />
ir kt.“; ánerti, áneria, ánërë „ámegzti á nëriná (siûlà); áverti; ákiðti, ámauti“;<br />
átverti, átveria, átvërë; áverti, áveria, ávërë.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsemti, apsemia, apsëmë; apðerti, apðeria, apðërë; aptverti,<br />
aptveria, aptvërë; apvemti, apvemia, apvëmë.<br />
atŸ (atiŸ): – ;; atverti, atveria, atvërë;; atitverti, atitveria, atitvërë; atsemti,<br />
atsemia, atsëmë; atðerti, atðeria, atðërë.<br />
praŸ: – ;; – ;; pragerti, prageria, pragërë; praverti, praveria, pravërë.<br />
Prieðdëlis perŸ visada gauna kirtá: – ;; – ;; pergerti, pergeria, pergërë;<br />
pernerti, perneria, pernërë „neriant perplaukti“; pernerti, perneria, pernërë
211<br />
„perkiðti, perverti“; perðerti, perðeria, perðërë; pertverti, pertveria, pertvërë;<br />
perverti, perveria, pervërë.<br />
Plg. dar nekodifikuotos kalbos prieðdëliniø veiksmaþodþiø kirèiavimo<br />
gretimybes: nulemti, nulemia, nulëmë LKÞ VII 325; nulemti, nulemia,<br />
nulëmë GrinV 17 (þr. dar nulemdavo, nulëmëm LKÞ VII 325).<br />
Prieðdëliniø sangràþiniø veiksmaþodþiø esamojo laiko kirtis<br />
yra perëjæs á sangràþos rodiklá.<br />
suŸ: – ;; – ;; susigerti, susigeria, susigërë; susinerti, susineria, susinërë „susikabinti,<br />
susijungti; susimauti, susikiðti“; susisemti, susisemia, susisëmë;<br />
susistverti, susistveria, susistvërë; susitverti, susitveria, susitvërë „susiimti,<br />
susikibti“; susitverti, susitveria, susitvërë „apsiriðti tvarsèiu“; susivemti, susivemia,<br />
susivëmë; susiverti, susiveria, susivërë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsinerti, iðsineria, iðsinërë „iðsimauti“; iðsinerti, iðsineria,<br />
iðsinërë „iðsiardyti sunertam“; iðsisemti, iðsisemia, iðsisëmë; iðsiðerti, iðsiðeria,<br />
iðsiðërë; iðsitverti, iðsitveria, iðsitvërë „nusiimti nuo koto“; iðsivemti, iðsivemia,<br />
iðsivëmë; iðsiverti, iðsiveria, iðsivërë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusigerti, nusigeria, nusigërë; nusinerti, nusineria, nusinërë<br />
„nusimegzti; nusilupti“; nusisemti, nusisemia, nusisëmë; nusiðerti, nusiðeria,<br />
nusiðërë; nusitverti, nusitveria, nusitvërë; nusivemti, nusivemia, nusivëmë<br />
(prieðdëlinë nesangràþinë ir neprieðdëlinë sangràþinë lytis bk. nevartojama);<br />
nusiverti, nusiveria, nusivërë.<br />
atŸ: – ;; atsiverti, atsiveria, atsivërë;; atsigerti, atsigeria, atsigërë; atsisemti,<br />
atsisemia, atsisëmë; atsitverti, atsitveria, atsitvërë.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasigerti, pasigeria, pasigërë; pasinerti, pasineria, pasinërë<br />
„panirti; ásitraukti, ásigilinti“; pasisemti, pasisemia, pasisëmë; pasiðerti, pasiðeria,<br />
pasiðërë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásigerti, ásigeria, ásigërë; ásitverti, ásitveria, ásitvërë; ásiverti, ásiveria,<br />
ásivërë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisigerti, prisigeria, prisigërë; prisisemti, prisisemia, prisisëmë;<br />
prisiverti, prisiveria, prisivërë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsigerti, uþsigeria, uþsigërë; uþsinerti, uþsineria, uþsinërë „uþsimauti,<br />
uþsitraukti kilpà“; uþsiverti, uþsiveria, uþsivërë.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsiðerti, apsiðeria, apsiðërë; apsitverti, apsitveria, apsitvërë;<br />
praŸ: – ;; – ;; prasigerti, prasigeria, prasigërë; prasiverti, prasiveria, prasivërë.<br />
neŸ: – ;; – ;; nesitverti, nesitveria, nesitvërë.<br />
Prieðdëlis perŸ ir ðiais atvejais gauna kirtá: – ;; – ;; persigerti, persigeria,<br />
persigërë; persitverti, persitveria, persitvërë.
212<br />
Studentai kirèiuoja ðitaip: gëriau (krt. 36:1); lemti (prg. 17:42), lëmiau<br />
(krt. 26:32); nëriau (krt. 69:0).<br />
Plg. prieðdëlinio veiksmaþodþio kirèiavimo polinkius: nulëmë (krt.<br />
3:26); þr. dar (Klimavièius, 1979, 33).<br />
2. Dar maþiau bk. esama veiksmaþodþiø, kuriø esamojo laiko kamiengalis<br />
yra Ÿia, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendraties ðaknies miðrusis dvigarsis<br />
eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo ir bûtojo kartinio laiko formose tarp<br />
ðaknies balsio ir kamiengalio vartojami pavieniai pusbalsiai Ÿl/rŸ, bendraties<br />
ðaknies skiemens pagrindà sudaro miðrieji dvigarsiai ar, el, esamojo<br />
laiko – padëtinio ilgumo balsiai a, e, bûtojo kartinio laiko – ilgieji tvirtapradþiai<br />
balsiai o, ë.<br />
Ðiam bûreliui priklauso keli þodþiai: kelti, kelia, këlë ;; – ;; gelti, gelia,<br />
gëlë; karti, karia, korë; skelti, skelia, skëlë; velti, velia, vëlë; þelti, þelia, þëlë.<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 44; Bût 162; Laigonaitë, 1978, 73; LKG<br />
II 300; LV 147; Mikulënienë, 1989, 23; Stundþia, 1995, 121; Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 128).<br />
Kai kuriø þodþiø bendraties tvirtapradæ ðakná patvirtina ir kiti pirminiai<br />
arba Ÿstyti priesagos miðrieji veiksmaþodþiai, plg.: kelti – kilti; gelti –<br />
gilti; karti – karstyti, karsto, karstë; skelti – skilti.<br />
Ðios grupelës veiksmaþodþiai yra labai panaðûs á prieð tai aptartus þodþius<br />
(semti, semia, sëmë ir kt.). Jie èia teikiami skyrium, nes yra tik vieno<br />
prozodinio tipo.<br />
Sangràþi n i ø lyèiø kirèiuota ðaknis yra ta pati: – ;; keltis, keliasi,<br />
këlësi;; kartis, kariasi, korësi; veltis, veliasi, vëlësi.<br />
Apie tai, kaip sangràþinës lytys kirèiuojamos tarmëse, þr. (Skardþius,<br />
1968, 77; Vitkauskas, 1988, 16; Zinkevièius, 1966, 333; Zinkevièius,<br />
1975).<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø esamojo laiko kirtis yra nuðokæs á<br />
prieðdëlá.<br />
áŸ: – ;; – ;; ágelti, ágelia, ágëlë; ákelti, ákelia, ákëlë; ákarti, ákaria, ákorë;<br />
áskelti, áskelia, áskëlë; ávelti, ávelia, ávëlë; áþelti, áþelia, áþëlë.<br />
nuŸ: – ;; nukelti, nukelia, nukëlë;; nugelti, nugelia, nugëlë; nukarti, nukaria,<br />
nukorë; nuskelti, nuskelia, nuskëlë; nuvelti, nuvelia, nuvëlë.<br />
paŸ: – ;; pakelti, pakelia, pakëlë;; pagelti, pagelia, pagëlë; pakarti, pakaria,<br />
pakorë; pavelti, pavelia, pavëlë; paþelti, paþelia, paþëlë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prigelti, prigelia, prigëlë; prikelti, prikelia, prikëlë; prikarti,<br />
prikaria, prikorë; privelti, privelia, privëlë; priþelti, priþelia, priþëlë.
213<br />
suŸ: sukelti, sukelia, sukëlë;; – ;; sugelti, sugelia, sugëlë; sukarti, sukaria,<br />
sukorë; suvelti, suvelia, suvëlë; suþelti, suþelia, suþëlë.<br />
iðŸ: iðkelti, iðkelia, iðkëlë;; – ;; iðgelti, iðgelia, iðgëlë; iðkarti, iðkaria, iðkorë;<br />
iðskelti, iðskelia, iðskëlë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþgelti, uþgelia, uþgëlë; uþkelti, uþkelia, uþkëlë; uþkarti, uþkaria,<br />
uþkorë; uþþelti, uþþelia, uþþëlë.<br />
apŸ: – ;; – ;; apkarti, apkaria, apkorë; apvelti, apvelia, apvëlë; apþelti,<br />
apþelia, apþëlë.<br />
atŸ: – ;; atkelti, atkelia, atkëlë;; atskelti, atskelia, atskëlë; atþelti, atþelia,<br />
atþëlë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prakelti, prakelia, prakëlë; praskelti, praskelia, praskëlë.<br />
neŸ (èia nurodomas tik daþnesnis ðio prieðdëlio vedinys, DÞ3 nepateiktas<br />
kaip atskiras leksinis vienetas): – ;; nekelti, nekelia, nekëlë.<br />
Dalelytinis prieðdëlis neŸ, pridëtas prie prieðdëlinio veiksmaþodþio,<br />
kirèiavimui átakos neturi (èia minimas daþnesnis vedinys, skyrium nepateiktas<br />
DÞ3): – ;; nepakelti, nepakelia, nepakëlë.<br />
Prieðdëlis perŸ, kaip paprastai, gauna kirtá: – ;; perkelti, perkelia, perkëlë;;<br />
pergelti, pergelia, pergëlë; perskelti, perskelia, perskëlë.<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø lyèiø esamojo laiko kirtá yra perëmæs<br />
sangràþos rodiklis.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásikelti, ásikelia, ásikëlë; ásikarti, ásikaria, ásikorë; ásivelti, ásivelia,<br />
ásivëlë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusikelti, nusikelia, nusikëlë; nusikarti, nusikaria, nusikorë;<br />
nusivelti, nusivelia, nusivëlë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisikelti, prisikelia, prisikëlë; prisikarti, prisikaria, prisikorë;<br />
prisivelti, prisivelia, prisivëlë.<br />
suŸ: – ;; – ;; susikelti, susikelia, susikëlë; susikarti, susikaria, susikorë;<br />
susivelti, susivelia, susivëlë.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsikarti, apsikaria, apsikorë; apsivelti, apsivelia, apsivëlë.<br />
atŸ: – ;; atsikelti, atsikelia, atsikëlë;; atsiskelti, atsiskelia, atsiskëlë.<br />
iðŸ: – ;; iðsikelti, iðsikelia, iðsikëlë;; iðsikarti, iðsikaria, iðsikorë.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasikelti, pasikelia, pasikëlë; pasikarti, pasikaria, pasikorë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsikelti, uþsikelia, uþsikëlë; uþsikarti, uþsikaria, uþsikorë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasiskelti, prasiskelia, prasiskëlë.<br />
Sangràþiniø veiksmaþodþiø prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; persikelti,<br />
persikelia, persikëlë; persiskelti, persiskelia, persiskëlë.<br />
Studentai kirèiuoja taisyklingai: keliu (24:0), këliau (krt. 24:0).
214<br />
3. Skyrium stovi daþnas veiksmaþodis dëti, deda, dëjo, kurio esamojo<br />
laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendraties ðaknies<br />
ilgasis balsis ë eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo laiko ðaknies padëtinio<br />
ilgumo balsio e ir kamiengalá skiria priebalsis ŸdŸ, bûtojo kartinio laiko<br />
ðaknies ilgàjá balsá ë ir kamiengalá – pusbalsis ŸjŸ; þr. dar (Bût 162; LKG<br />
II 300; LV 147; SkBK 31; Stundþia, 1995, 121).<br />
Plg. ðiø veiksmaþodþiø ðaknies priegaidæ: dëti – dëstyti, dësto, dëstë.<br />
Sangràþi n ë lytis iðlaiko tà paèià kirèiuotà ðakná: – ;; – ;; dëtis, dedasi,<br />
dëjosi.<br />
Apie savità tarminá kirèiavimà þr. (Grinaveckis, 1973, 108; Kardelytë,<br />
1975, 80; Kazlauskas, 1968, 89; Skardþius, 1968, 77; Vidugiris, 1973, 212;<br />
Zinkevièius, 1966, 333).<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø esamasis laikas turi kirèiuotà prieðdëlá.<br />
apŸ: – ;; – ;; apdëti, apdeda, apdëjo.<br />
atiŸ: – ;; atidëti, atideda, atidëjo.<br />
áŸ: – ;; ádëti, ádeda, ádëjo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðdëti, iðdeda, iðdëjo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nudëti, nudeda, nudëjo.<br />
paŸ: padëti, padeda, padëjo.<br />
praŸ: pradëti, pradeda, pradëjo.<br />
priŸ: – ;; pridëti, prideda, pridëjo.<br />
suŸ: – ;; sudëti, sudeda, sudëjo.<br />
uþŸ: – ;; uþdëti, uþdeda, uþdëjo.<br />
Visø formø prieðdëlis perŸ yra gavæs kirtá: – ;; – ;; perdëti, perdeda,<br />
perdëjo.<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø esamojo laiko kirtis<br />
yra nuðokæs á sangràþos rodiklá.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsidëti, apsideda, apsidëjo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsidëti, atsideda, atsidëjo.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásidëti, ásideda, ásidëjo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsidëti, iðsideda, iðsidëjo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusidëti, nusideda, nusidëjo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasidëti, pasideda, pasidëjo.<br />
praŸ: prasidëti, prasideda, prasidëjo.<br />
priŸ: – ;; prisidëti, prisideda, prisidëjo.<br />
suŸ: – ;; susidëti, susideda, susidëjo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsidëti, uþsideda, uþsidëjo.
215<br />
Sangràþiniø lyèiø prieðdëlis perŸ visada kirèiuotas: – ;; – ;; persidëti,<br />
persideda, persidëjo.<br />
Studentai iðlaiko pastovø bûtojo kartinio laiko ðaknies kirtá: dëjau<br />
(krt. 38:0).<br />
Veiksmaþodþiai, kuriø bendraties ir esamojo laiko<br />
ðaknis tvirtapradë, o bûtojo kartinio laiko –<br />
tvirtagalë arba trumpa<br />
Ðios grupës pirminiø veiksmaþodþiø bûtojo kartinio laiko vienaskaitos<br />
1 ir 2 asmens kirtis yra nuðokæs á galûnæ.<br />
Pirmàjá poskyrá sudaro negausi grupë veiksmaþodþiø, kuriø bendratis<br />
ir esamasis laikas turi tvirtapradæ ðakná, o bûtasis kartinis laikas –<br />
tvirtagalæ.<br />
1. Keliø veiksmaþodþiø esamojo laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio<br />
laiko – Ÿo, bendraties ðaknies miðrusis dvigarsis eina tiesiai prieð Ÿti,<br />
esamojo laiko formoje tarp ðaknies miðriojo dvigarsio ir kamiengalio vartojamas<br />
formantas ŸstŸ, o bûtojo kartinio laiko formoje tarp ðaknies balsio<br />
ir kamiengalio – pavienis pusbalsis ŸRŸ, bendraties ir esamojo laiko<br />
ðaknies skiemens pagrindà sudaro miðrieji dvigarsiai a/eR, bûtojo kartinio<br />
laiko – padëtinio ilgumo balsiai a, e.<br />
Tokie yra ðie pirminiai veiksmaþodþiai: – ;; – ;; plerti, plersta, plero;<br />
senti, sensta, seno; temti, temsta, temo.<br />
Þr. dar (Bût 162; Laigonaitë, 1978, 72; LV 147; SkBK 31; Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 127).<br />
Tarmëse pasitaiko esamojo laiko lyèiø be formanto ŸstŸ (ir su tvirtagale<br />
ðaknimi): plerti, plersta (plersta, plæra, plerna), plero LKÞ X 158, plerti,<br />
plerna, plero DûnÞ 522; senti (sæti), sensta (sæstu, sena), seno LKÞ XII<br />
406, senti, sensta, seno DûnÞ 531, LzÞ 232, DrskÞ 322; temti, temsta (tema,<br />
temia), temo (temë) LKÞ XVI 26, temti, temsta, temo (temë) DûnÞ<br />
546, temti, temsta (tema), temo LzÞ 265, temti, temsta, temo DrskÞ 402.<br />
Forma plerti, plæra (greta gal ir plersta), plero, rodos, tiktø ir bk.; plg.<br />
tipiðkus veiksmaþodþius klerti, klæra, klero ir kt. (þr. p. 197).<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø yra ðiek tiek daugiau; jie turi tà paèià<br />
kirèiuotà ðakná.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsenti, apsensta, apseno; aptemti, aptemsta, aptemo.<br />
suŸ: – ;; – ;; susenti, susensta, suseno; sutemti, sutemsta, sutemo.<br />
áŸ: – ;; – ;; ágalti, ágalsta, ágalo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama).
216<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðplerti, iðplersta, iðplero.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusenti, nusensta, nuseno.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasenti, pasensta, paseno.<br />
priŸ: – ;; – ;; pritemti, pritemsta, pritemo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþtemti, uþtemsta, uþtemo.<br />
Prieðdëlis perŸ visada turi kirtá: – ;; – ;; persenti, persensta, perseno.<br />
Plg. dar nekodifikuotas prieðdëlines lytis (esamojo laiko formos, ðaknyje<br />
turinèios padëtinio ilgumo balsá e, bei bûtojo kartinio laiko formos<br />
su kamiengaliu Ÿë gauna prieðdëlio kirtá): aptemti, aptemsta (aptema, aptemia),<br />
aptemo LKÞ XVI 27; pasenti, pasensta (pasena), paseno LKÞ XII<br />
407–408; pritemti, pritemsta (pritema), pritemo (pritemë) LKÞ XVI 28,<br />
pritemë LKA III 102; sutemti, sutemsta (sutema, sutemia), sutemo (sutemë)<br />
LKÞ XVI 29, sutema, sutemë LzÞ 265, sutemë LKT 481, LKA III<br />
102; uþtemti, uþtemsta (uþtema, uþtemia), uþtemo (uþtemë, uþtëmë) LKÞ<br />
XVI 29; þr. dar (Skurkaitë, Vidugiris, 1964, 127).<br />
2. Vienas labai daþnas veiksmaþodis duoti, duoda, davë turi esamojo<br />
laiko kamiengalá Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendraties ðaknies dvibalsá<br />
uo tiesiai prieð Ÿti, esamojo laiko priebalsá ŸdŸ, ásiterpusá tarp ðaknies<br />
dvibalsio uo ir kamiengalio, bûtojo kartinio laiko pusbalsá ŸvŸ,<br />
ásiterpusá tarp ðaknies padëtinio ilgumo balsio a ir kamiengalio; þr. dar<br />
(Bût 162; Laigonaitë, 1978, 72; LKG II 300; Stundþia, 1995, 121; Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 127).<br />
Sangràþi n ë lytis turi tokià pat kirèiuotà ðakná: – ;; – ;; duotis, duodasi,<br />
davësi.<br />
Apie savità tarminá kirèiavimà þr. (Grinaveckis, 1973, 108; Kazlauskas,<br />
1968, 89, 92; Vidugiris, 1973, 212; Zinkevièius, 1966, 333).<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø bûtojo kartinio laiko kirtis yra nuðokæs<br />
á prieðdëlá.<br />
apŸ: – ;; – ;; apduoti, apduoda, apdavë.<br />
atiŸ: – ;; atiduoti, atiduoda, atidavë.<br />
áŸ: – ;; – ;; áduoti, áduoda, ádavë.<br />
iðŸ: – ;; iðduoti, iðduoda, iðdavë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nuduoti, nuduoda, nudavë.<br />
paŸ: – ;; paduoti, paduoda, padavë.<br />
parŸ: – ;; parduoti, parduoda, pardavë (ðis prieðdëlinis veiksmaþodis<br />
savo reikðme jau yra nutolæs nuo neprieðdëlinës lyties).<br />
priŸ: – ;; – ;; priduoti, priduoda, pridavë.
217<br />
suŸ: – ;; – ;; suduoti, suduoda, sudavë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþduoti, uþduoda, uþdavë.<br />
Taip pat kirèiuojami antrà prieðdëlá gavæ veiksmaþodþiai.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðparduoti, iðparduoda, iðpardavë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþparduoti, uþparduoda, uþpardavë.<br />
Prieðdëlis perŸ visada gauna kirtá: – ;; perduoti, perduoda, perdavë;;<br />
perparduoti, perparduoda, perpardavë.<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø bûtojo kartinio laiko<br />
formø sangràþos rodiklis turi kirtá.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsiduoti, atsiduoda, atsidavë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsiduoti, iðsiduoda, iðsidavë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusiduoti, nusiduoda, nusidavë.<br />
paŸ: – ;; pasiduoti, pasiduoda, pasidavë.<br />
parŸ: – ;; – ;; parsiduoti, parsiduoda, parsidavë.<br />
suŸ: – ;; – ;; susiduoti, susiduoda, susidavë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsiduoti, uþsiduoda, uþsidavë.<br />
Sangràþiniø lyèiø prieðdëlis perŸ turi kirtá: – ;; – ;; persiduoti, persiduoda,<br />
persidavë.<br />
Beveik visi studentai iðlaiko esamojo laiko ðaknies kirtá: duodu (krt.<br />
36:1).<br />
Plg. dar prieðdëlinës lyties kirèiavimà: perduoti (23:0).<br />
3. Pavienio labai daþno veiksmaþodþio gauti, gauna, gavo esamojo laiko<br />
kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendraties ðaknies dvibalsis<br />
au eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo laiko formoje tarp ðaknies dvibalsio<br />
au ir kamiengalio vartojamas ŸnŸ, o bûtojo kartinio laiko formoje tarp<br />
ðaknies padëtinio ilgumo balsio a ir kamiengalio – ŸvŸ; þr. dar (Bût 162;<br />
Laigonaitë, 1978, 72; LKG II 300; Stundþia, 1995, 121, 124; Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 127).<br />
Kai kurie pietø aukðtaièiai, matyt, prie krauti, krauna, krovë pavyzdþio<br />
yra priderinæ ir aptariamà veiksmaþodá: gauti, gauna, gavo (govë)<br />
LKÞ II 175, gauti, gauna, gavo DûnÞ 485, LzÞ 77, gauti, gauna, govë DrskÞ<br />
95, LKT 449, govë LKA III 102.<br />
Sangràþi n ë lytis bk. iðlaiko tà paèià kirèiuotà ðakná: – ;; – ;; gautis,<br />
gaunasi, gavosi.<br />
Taip pat kirèiuojami ir p r i e ð d ë l i n i a i veiksmaþodþiai.<br />
apŸ: – ;; – ;; apgauti, apgauna, apgavo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atgauti, atgauna, atgavo.<br />
áŸ: – ;; ágauti, ágauna, ágavo.
218<br />
iðŸ: – ;; iðgauti, iðgauna, iðgavo.<br />
neŸ (èia nurodomas daþnesnis ðio prieðdëlio vedinys, DÞ3 nededamas<br />
kaip savarankiðkas leksinis vienetas): – ;; negauti, negauna, negavo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nugauti, nugauna, nugavo.<br />
paŸ: – ;; pagauti, pagauna, pagavo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prigauti, prigauna, prigavo.<br />
suŸ: – ;; sugauti, sugauna, sugavo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþgauti, uþgauna, uþgavo.<br />
Plg. dar prieðdëliniø lyèiø bûtojo kartinio laiko gretimybes: apgavo<br />
LKÞ III 177, apgovë DrskÞ 96; sugavo (sugovë) LKÞ III 184–185; uþgavo<br />
LKÞ III 185, uþgovë DrskÞ 96.<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø kirèiavimas nesiskiria<br />
nuo neprieðdëliniø, nesangràþiniø.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsigauti, apsigauna, apsigavo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsigauti, atsigauna, atsigavo.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásigauti, ásigauna, ásigavo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusigauti, nusigauna, nusigavo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasigauti, pasigauna, pasigavo.<br />
parŸ: – ;; – ;; parsigauti, parsigauna, parsigavo.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasigauti, prasigauna, prasigavo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisigauti, prisigauna, prisigavo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsigauti, uþsigauna, uþsigavo.<br />
Prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; persigauti, persigauna, persigavo.<br />
4. Nedaþnas veiksmaþodis ðluoti, ðluoja, ðlavë apibûdinamas taip: jo<br />
esamojo laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendraties<br />
ðaknies dvibalsis uo eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo laiko formoje tarp ðaknies<br />
dvibalsio uo ir kamiengalio vartojamas ŸjŸ, bûtojo kartinio laiko formoje<br />
tarp ðaknies padëtinio ilgumo balsio a ir kamiengalio – ŸvŸ; þr. dar<br />
(Bût 162; Laigonaitë, 1978, 72; LKG II 300; LV 147; SkBK 31; Stundþia,<br />
1995, Vaitkevièiûtë, 1997, 127; Vidþiûnas, 1997, 195).<br />
Dël ðaknies priegaidës plg.: ðluoti – ðluostyti, ðluosto, ðluostë.<br />
Tarmëse ðio þodþio pavidalas gali ávairuoti: ðluoti, ðluoja (ðluona, ðluona,<br />
ðlava), ðlavë (ðluojo) LKÞ XV 40, ðluoti, ðluona, ðlavë DûnÞ 542, ðluoti,<br />
ðluoja, ðlavë LzÞ 258, ðluoti, ðluoja (ðluona), ðlavë DrskÞ 381.<br />
Tà paèià ðakná bk. turi ir sangràþi n i s veiksmaþodis: – ;; – ;; ðluotis,<br />
ðluojasi, ðlavësi.<br />
Prieðdëliniø lyèiø bûtojo kartinio laiko kirtis yra nuðokæs á<br />
prieðdëlá.
219<br />
apŸ: – ;; – ;; apðluoti, apðluoja, apðlavë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atðluoti, atðluoja, atðlavë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iððluoti, iððluoja, iððlavë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nuðluoti, nuðluoja, nuðlavë.<br />
paŸ: – ;; – ;; paðluoti, paðluoja, paðlavë.<br />
praŸ: – ;; – ;; praðluoti, praðluoja, praðlavë.<br />
priŸ: – ;; – ;; priðluoti, priðluoja, priðlavë.<br />
suŸ: – ;; – ;; suðluoti, suðluoja, suðlavë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþðluoti, uþðluoja, uþðlavë.<br />
Visø lyèiø prieðdëlis perŸ turi kirtá: – ;; – ;; perðluoti, perðluoja, perðlavë.<br />
Plg. dar nekodifikuotas prieðdëliniø lyèiø gretimybes (esamojo laiko<br />
formos, turinèios ðaknyje padëtinio ilgumo balsá a, gauna prieðdëlio kirtá):<br />
iððluoti, iððluoja (iððluoni), iððlavë LKÞ XV 43; paðluoti, paðluoja<br />
(pasiðluona, paðluona), paðlavë LKÞ XV 45; priðluoti, priðluoja, priðlavë<br />
LKÞ XV 46; suðluoti, suðluoja (suðluoja(?), suðluona, suðluona), suðlavë<br />
(sûðlavë) LKÞ XV 46–47.<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø bûtojo kartinio laiko<br />
kirtá yra perëmæs sangràþos rodiklis.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsiðluoti, apsiðluoja, apsiðlavë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsiðluoti, atsiðluoja, atsiðlavë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsiðluoti, iðsiðluoja, iðsiðlavë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusiðluoti, nusiðluoja, nusiðlavë.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasiðluoti, pasiðluoja, pasiðlavë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasiðluoti, prasiðluoja, prasiðlavë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisiðluoti, prisiðluoja, prisiðlavë.<br />
suŸ: – ;; – ;; susiðluoti, susiðluoja, susiðlavë.<br />
Plg. dar tarmines lytis: apsiðluona LKÞ XV 42; iðsiðlava LKÞ XV 43.<br />
Studentai iðlaiko pastovø esamojo laiko ðaknies kirtá: ðluoju (krt. 24:0).<br />
Antrajam poskyriui priklauso veiksmaþodþiai, kuriø bendraties<br />
ir esamojo laiko ðaknis yra tvirtapradë, o bûtojo kartinio laiko –<br />
trumpa.<br />
1. Ðiam prozodiniam tipui skiriami veiksmaþodþiai, kuriø esamojo laiko<br />
kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿo, bendraties ðaknies miðrusis<br />
dvigarsis eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo laiko formoje tarp ðaknies miðriojo<br />
dvigarsio ir kamiengalio vartojami priebalsiai ŸstŸ, bûtojo kartinio laiko<br />
ðaknies trumpàjá balsá ir kamiengalá skiria pusbalsis ŸRŸ, bendraties ir<br />
esamojo laiko ðaknies skiemens pagrindà sudaro miðrieji dvigarsiai im,
220<br />
in, ir, um (retai istorinio ilgumo balsis á), bûtojo kartinio laiko – trumpieji<br />
balsiai i, u.<br />
Tokiø veiksmaþodþiø bk. yra keletas: – ;; – ;; glumti, glumsta, glumo;<br />
kimti, kimsta, kimo; limti, limsta, limo; rimti, rimsta, rimo; tinti, tinsta, tino;<br />
tvinti, tvinsta, tvino.<br />
Þr. dar (Bût 162; Derksen, 1996, 5; Laigonaitë, 1978, 72; LKG II 300;<br />
Vaitkevièiûtë, 1997, 129; Vidþiûnas, 1997, 194).<br />
Kartais esamojo laiko forma bk. teikiama dvejopa: glumti, glumsta, glumo<br />
RÞ 208, LV 270, LTÞ 105, MKÞ 177, glumsti, glumsta (glûma), glumo<br />
DÞ2 178, DÞ3 180 (plg. glumti, glumsta (glûma), glumo LKÞ III 439).<br />
Tarmëse pasitaiko ir daugiau esamojo laiko lyèiø be formanto ŸstŸ:<br />
tinti (tyti), tinsta (tysta, tina), tino, tinë LKÞ XVI 390, tinti, tinsta, tino<br />
DûnÞ 547, LzÞ 267, tinti (tyti), tinsta, tinë DrskÞ 409; tvinti (tvyti), tvinsta<br />
(tvysta, tvyna), tvino LKÞ XVII 301; þr. dar (Kazlauskas, 1968, 320).<br />
Prieðdëlinës lytys bk. turi tà paèià kirèiuotà ðakná.<br />
paŸ: paþinti, paþásta, paþino (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama);;<br />
pamilti, pamilsta, pamilo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama);; pakimti,<br />
pakimsta, pakimo; palimti, palimsta, palimo; parimti, parimsta, parimo<br />
„pasiremti“ (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama); patinti, patinsta, patino;<br />
patvinti, patvinsta, patvino.<br />
apŸ: – ;; – ;; apglumti, apglumsta, apglumo; aprimti, aprimsta, aprimo;<br />
aptinti, aptinsta, aptino; aptvinti, patvinsta, aptvino.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nulimti, nulimsta, nulimo; nurimti, nurimsta, nurimo; nutvinti,<br />
nutvinsta, nutvino.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþkimti, uþkimsta, uþkimo; uþtinti, uþtinsta, uþtino; uþtvinti,<br />
uþtvinsta, uþtvino.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðtinti, iðtinsta, iðtino; iðtvinti, iðtvinsta, iðtvino.<br />
priŸ: – ;; – ;; prikimti, prikimsta, prikimo; pritvinti, pritvinsta, pritvino.<br />
suŸ: – ;; – ;; suglumti, suglumsta, suglumo; sutinti, sutinsta, sutino.<br />
atŸ: – ;; – ;; atkimti, atkimsta, atkimo.<br />
áŸ: – ;; – ;; ákirti, ákirsta, ákiro (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama).<br />
neŸ: – ;; – ;; nerimti, nerimsta, nerimo.<br />
praŸ: – ;; – ;; pravimti, pravimsta, pravimo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama).<br />
Taip pat kirèiuojami veiksmaþodþiai, turintys dar vienà prieðdëlá:<br />
atŸ: – ;; atpaþinti, atpaþásta, atpaþino.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðpaþinti, iðpaþásta, iðpaþino.
221<br />
neŸ (èia nurodomas daþnesnis ðio prieðdëlio vedinys, DÞ3 nepateiktas<br />
kaip atskiras leksinis vienetas): – ;; nepaþinti, nepaþásta, nepaþino.<br />
priŸ: – ;; pripaþinti, pripaþásta, pripaþino.<br />
suŸ: – ;; sunerimti, sunerimsta, sunerimo.<br />
Plg. dar bk. prieðdëliniø veiksmaþodþiø gretimybes: apglumti, apglumsta,<br />
apglumo DÞ2 23, apglumti, apglumsta (apglûma), apglumo DÞ3<br />
21; ákirti, ákirsta, ákiro DÞ1 252, DÞ2 205, ákirti, ákirsta (ákyra), ákiro DÞ3<br />
206 (plg. kirti, kyra (kirsta), kiro; kyrti; ákirti; ákyrti LKÞ V 870); suglumti,<br />
suglumsta (suglûma), suglumo DÞ2 758, DÞ3 752.<br />
Þr. dar nekodifikuotas prieðdëliniø veiksmaþodþiø gretimybes (bûtojo<br />
kartinio laiko formos, turinèios kamiengalá Ÿë, gauna prieðdëlio<br />
kirtá): aptinti, aptinsta (aptysta), aptino (aptinë) LKÞ XVI 390; aptvinti,<br />
aptvinsta (aptvyna), aptvino LKÞ XVII 301–302; iðtinti, iðtinsta, iðtino<br />
(iðtinë) LKÞ XVI 391; pamilti, pamilsta, pamilo LKÞ VIII 196, DûnÞ<br />
510, pamilti, pamyla, pamilo DrskÞ 211; patvinti, patvinsta (patvysta, patvyna),<br />
patvino LKÞ XVII 3<strong>03</strong>; sutinti, sutinsta, sutino (sutinë) LKÞ XVI<br />
392, sutinë DrskÞ 409; uþtvinti, uþtvinsta (uþtvysta), uþtvino LKÞ XVII<br />
304–305.<br />
Prieðdëlinës sangràþi n ë s lytys bk. iðlaiko tà paèià kirèiuotà<br />
ðakná.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsipaþinti, apsipaþásta, apsipaþino.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsiþinti, atsiþásta, atsiþino (neprieðdëlinë nesangràþinë lytis<br />
bk. nevartojama).<br />
priŸ: – ;; prisipaþinti, prisipaþásta, prisipaþino.<br />
suŸ: – ;; susipaþinti, susipaþásta, susipaþino.<br />
2. Atskirai minëtinas labai daþnas veiksmaþodis gimti, gimsta, gimë,<br />
kurio esamojo laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendraties<br />
ðaknies miðrusis dvigarsis im eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo laiko<br />
forma tarp ðaknies dvigarsio im ir kamiengalio turi ŸstŸ, bûtojo kartinio<br />
laiko ðaknies trumpàjá balsá i ir kamiengalá skiria ŸmŸ. Ðis þodis nuo anksèiau<br />
aptartos grupelës skiriasi bûtojo kartinio laiko kamiengaliu.<br />
Þr. dar (Bernadiðienë, 1973, 45; Laigonaitë, 1978, 72; LKG II 300;<br />
Stundþia, 1995, 121; Vaitkevièiûtë, 1997, 129; Vidþiûnas, 1997, 192).<br />
Anksèiau bk. vartotos ðio veiksmaþodþio lytys, kuriø bendraties ir<br />
esamojo laiko ðaknis yra tvirtagalë (pastaruoju atveju esamasis laikas<br />
neturi formanto ŸstŸ): gimti, gema ir gimsta, gimë Kam II 41, gimti, gema,<br />
gimë RV 95, gimti, gimsta (gema), gimë RÞ 207, LV 267, SkRÞ 393,
222<br />
gimti, gimsta, gimë DÞ1 212, DÞ2 173, LTÞ 101, DÞ3 175, MKÞ 175 (plg.<br />
gema, gimti; gimsta, gimti BûgRR II 247tt., gimti (ir gimti) SkÞD 466,<br />
gimti, gimsta (gima, gema), gimë; gimti, gema (gimsta, gemsta), gimë LKÞ<br />
III 312, gimti, gimsta, gimë DûnÞ 486, gimti, gimsta (gemsta, gima), gimë<br />
LzÞ 80, gimti, gema (gemsta), gimë DrskÞ 101, gimti, gema LKA III 92);<br />
þr. dar (Akelaitienë, 1994, 9; Bernadiðienë, 1973, 45; Buch, 1961, 93; BûgRR<br />
II 247; Derksen, 1996, 46, 286, 314, 346; Grinaveckienë, 1957, 140; Kazlauskas,<br />
1968, 329, 330; Kuryùowicz, 1958, 246, 250, 262–263; Mikalauskaitë,<br />
1957, 90; Mikulënienë, 1981a, 64; Otræbski, 1965, 321, 404; Skardþius,<br />
1968, 25, 76; Vidugiris, 1973, 202; Vidþiûnas, 1997, 189, 192, 198).<br />
Su tvirtagalës ðaknies bendratimi sietini bk. subûdvardëjæ dalyviai<br />
gimtas, Ÿa, ágimtas, Ÿa, prigimtas, Ÿa, þr. (Pakerys, 1994, 353, 359).<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø bûtojo kartinio laiko kirtis yra nuðokæs<br />
á prieðdëlá.<br />
atŸ: – ;; – ;; atgimti, atgimsta, atgimë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ágimti, ágimsta, ágimë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prigimti, prigimsta, prigimë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþgimti, uþgimsta, uþgimë.<br />
Prieðdëlis perŸ visada gauna kirtá: – ;; – ;; pergimti, pergimsta, pergimë.<br />
Plg. dar prieðdëliniø lyèiø gretimybes (esamojo laiko formø, ðaknyje<br />
turinèiø padëtinio ilgumo balsá e, kirtis yra nuðokæs á prieðdëlá): atgimti,<br />
atgimsta (atgema), atgimë LKÞ III 313; ágimti, ágimsta (ágema), ágimë LKÞ<br />
III 313; uþgimti, uþgimsta, uþgimë LKÞ III 314, uþgimsta LzÞ 80.<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø lyèiø bûtojo kartinio laiko kirtis yra<br />
perëjæs á sangràþos rodiklá.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsigimti, apsigimsta, apsigimë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsigimti, atsigimsta, atsigimë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsigimti, iðsigimsta, iðsigimë.<br />
Sangràþiniø formø prieðdëlis perŸ turi kirtá: – ;; – ;; persigimti, persigimsta,<br />
persigimë.<br />
Studentai linkæ kirèiuoti ðitaip: gimti (prg. 17:7), gimstu (krt. 41:17).<br />
3. Savitas yra vidutinio daþnumo veiksmaþodis virti, verda, virë; jo<br />
esamojo laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendraties<br />
ðaknies miðrusis dvigarsis ir eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo laiko formoje<br />
tarp ðaknies dvigarsio er ir kamiengalio vartojamas priebalsis ŸdŸ, o bûtojo<br />
kartinio laiko formoje tarp ðaknies trumpojo balsio i ir kamiengalio<br />
– pusbalsis ŸrŸ; þr. dar (Akelaitienë, 1994, 9; Laigonaitë, 1978, 72;
223<br />
LKG II 300; LV 147; Stundþia, 1995, 121; Vaitkevièiûtë, 1997, 129; Venckutë,<br />
1983, 126).<br />
Tarmëse esama ir kitokiø ðio þodþio lyèiø: virti, verda (vira, vera), virë<br />
LKÞ XIX 642, virti, verda (vira), virë LzÞ 289, virti, verda, virë DûnÞ 555,<br />
DrskÞ 463.<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø bûtojo kartinio laiko kirtis yra nuðokæs<br />
á prieðdëlá.<br />
apŸ: – ;; – ;; apvirti, apverda, apvirë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atvirti, atverda, atvirë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðvirti, iðverda, iðvirë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nuvirti, nuverda, nuvirë.<br />
paŸ: – ;; – ;; pavirti, paverda, pavirë.<br />
praŸ: – ;; – ;; pravirti, praverda, pravirë.<br />
priŸ: – ;; – ;; privirti, priverda, privirë.<br />
suŸ: – ;; – ;; suvirti, suverda, suvirë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþvirti, uþverda, uþvirë.<br />
Prieðdëlis perŸ visada turi kirtá: – ;; – ;; pervirti, perverda, pervirë.<br />
Tarminës prieðdëliniø veiksmaþodþiø esamojo laiko formos, turinèios<br />
trumpà ðakná, kirtá perduoda prieðdëliui: apvira, iðvira, privira, suvira<br />
LzÞ 289.<br />
Prieðdëliniø sangràþiniø lyèiø bûtasis kartinis laikas turi sangràþos<br />
rodiklio kirtá.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsivirti, iðsiverda, iðsivirë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasivirti, prasiverda, prasivirë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisivirti, prisiverda, prisivirë.<br />
Veiksmaþodþiai, kuriø bendraties ðaknis tvirtagalë,<br />
esamojo laiko – tvirtapradë,<br />
o bûtojo kartinio laiko – trumpa<br />
Toks bk. tëra vienas gana daþnas pirminis veiksmaþodis mirti, mirðta,<br />
mirë; jo esamojo laiko kamiengalis yra Ÿa, bûtojo kartinio laiko – Ÿë, bendraties<br />
ðaknies miðrusis dvigarsis eina tiesiai prieð Ÿti, esamojo laiko ðaknies<br />
dvigarsá ir nuo kamiengalo skiria ŸðtŸ, o bûtojo kartinio laiko ðaknies<br />
trumpàjá balsá i nuo kamiengalio – pusbalsis ŸrŸ. Ðio veiksmaþodþio bûtasis<br />
kartinis laikas yra nepastovaus kirèiavimo.<br />
Þr. dar (Laigonaitë, 1978, 73; LKG II 300; Vaitkevièiûtë, 1997, 129;<br />
Vidþiûnas, 1997, 192; Wijk, 1935, 34).
224<br />
Tarmëse pasitaiko gretimybiø, kuriø esamasis laikas turi trumpà ðakná<br />
(nëra priebalsiø ŸðtŸ): mirti, mirðta (mira), mirë LKÞ VIII 269, LzÞ<br />
166, mirti, mirðta, mirë DûnÞ 510.<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø bûtojo kartinio laiko kirtis yra nuðokæs<br />
á prieðdëlá.<br />
apŸ: – ;; – ;; apmirti, apmirðta, apmirë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðmirti, iðmirðta, iðmirë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; numirti, numirðta, numirë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþmirti, uþmirðta, uþmirë.<br />
Tarminës esamojo laiko lytys, turinèios trumpà ðakná, gauna prieðdëlio<br />
kirtá: apmira, iðmira, numira, uþmira LzÞ 166; þr. dar (Zinkevièius,<br />
1966, 335).<br />
Studentai paprastai iðlaiko pastovø esamojo laiko kirtá: mirðtu<br />
(krt. 37:1).<br />
MIÐRIEJI VEIKSMAÞODÞIAI<br />
Miðrieji veiksmaþodþiai yra tie, kuriø bendratis turi priesagà, o esamasis<br />
laikas jos neturi; vienø miðriøjø veiksmaþodþiø bûtasis kartinis yra<br />
priesaginis, kitø – nepriesaginis. Naujausiuose lietuviø kalbotyros darbuose<br />
(pvz., DLKG 386tt.) tokie veiksmaþodþiai laikomi priesaginiais ir<br />
morfologiðkai, darybiðkai bei semantiðkai nagrinëjami drauge su tais, kuriø<br />
visos pagrindinës formos turi priesagas. Taèiau kirèiavimo atþvilgiu miðrieji<br />
veiksmaþodþiai yra saviti: kirèiuota gali bûti bendraties (ir priesaginio<br />
bûtojo kartinio laiko) priesaga, o esamojo laiko (ir nepriesaginio bûtojo<br />
kartinio laiko) – ðaknis. Tai nebûdinga tikriesiems priesaginiams<br />
veiksmaþodþiams (jø visos pagrindinës formos turi arba ðaknies, arba priesagos<br />
kirtá). Be to, tam tikrais atvejais nepriesaginë miðriøjø veiksmaþodþiø<br />
esamojo laiko forma sudaro sàlygas kirèiui nuðokti á prieðdëlá (arba<br />
á sangràþos rodiklá). Priesaginës formos kirèio neatiduoda prieðdëliui (iðskyrus<br />
prieðdëlá perŸ).<br />
Akademiniuose ir mokomuosiuose leidiniuose paprastai tenkinamasi<br />
formaliuoju miðriøjø veiksmaþodþiø kirèiavimo grupiø iðvardijimu, þr.<br />
(LKG II 302–3<strong>03</strong>; Laigonaitë, 1978, 74–75; Vitkauskas, 1995, 74–77;<br />
Vaitkevièiûtë, 1997, 130–137). Kaip pastebi B. Stundþia (1995, 124–126),<br />
gretinant ir formaliàsias kirèiavimo grupes galima áþvelgti tam tikrø morfonologiniø<br />
þymiø. Sakysim, á A. Laigonaitës (1978, 74) nurodytà
225<br />
pirmàjà – ðakninio kirèiavimo – grupæ patenka tik o kamieno veiksmaþodþiai;<br />
pirmosios grupës ir antrosios grupës a pogrupio veiksmaþodþiai<br />
su priesaga Ÿyti sudaro du skirtingus kirèiavimo tipus. Panaðus kirèiavimo<br />
dvejopumas pastebimas lyginant, pavyzdþiui, o kamieno veiksmaþodþius<br />
(DLKG 3<strong>03</strong>). V. Vaitkevièiûtë (1997, 130–137) nagrinëdama miðriøjø<br />
veiksmaþodþiø kirèiavimà ávardija kirèiuotas priesagas (miðrieji veiksmaþodþiai,<br />
turintys pastovø ðaknies kirtá, ðiame vadovëlyje dedami ðalia pirminiø<br />
veiksmaþodþiø). Iðsamiau miðriøjø veiksmaþodþiø kirèiavimo sàsajas<br />
su morfonologiniais poþymiais, darybos pamatu bei reikðme nagrinëja<br />
B. Stundþia (1995, 126–133), E. Jakulis (1996; 1997).<br />
Ðioje knygoje miðrieji veiksmaþodþiai pagal pagrindiniø formø kirèiavimà<br />
skirstomi á keturis skyrius. Pirmojo ir antrojo skyriaus miðriesiems<br />
veiksmaþodþiams bûdingas pastovus kirtis: asmenuojant nepriesaginio<br />
esamojo laiko ir priesaginio ar nepriesaginio bûtojo kartinio<br />
laiko formas kirtis neðokinëja. Treèiojo ir ketvirtojo skyriaus miðriøjø<br />
veiksmaþodþiø nepriesaginës esamojo ir bûtojo kartinio laiko formos<br />
yra nepastovaus kirèiavimo; jø vienaskaitos 1 ir 2 asmuo turi kirtá, nuðokusá<br />
á galûnæ. Dalis treèiojo skyriaus veiksmaþodþiø kirtá perduoda<br />
prieðdëliui (arba sangràþos rodikliui, ásiterpusiam tarp prieðdëlio ir ðaknies);<br />
apie prieðdëliniø formø kirèiavimo taisykles þr. anksèiau nurodytà<br />
literatûrà (p. 48).<br />
Kiekviename skyriuje pateikiami priesagø (ar jø variantø) vediniai;<br />
kur tikslinga, atsiþvelgiama á darybos pamatà, reikðmæ, ávairias morfonologines<br />
ypatybes. Prie tikrøjø vediniø ðliejami ir tie veiksmaþodþiai, kurie<br />
turi tik formaliuosius baigmenis. Toliau nurodomos sangràþinës lytys (jos<br />
kirèiuojamos taip pat kaip ir nesangràþinës). Galiausiai aptariami prieðdëliniai<br />
(sangràþiniai ir nesangràþiniai) veiksmaþodþiai.<br />
Ne visada esti aiðku, kuo grindþiami prieðdëliniai miðrieji veiksmaþodþiai:<br />
atitinkamais neprieðdëliniais miðriaisiais ar prieðdëliniais nepriesaginiais<br />
veiksmaþodþiais, þr. (LKG II 269–270). Bk. ðalia kai kuriø<br />
neprieðdëliniø sangràþiniø veiksmaþodþiø nevartojamos nesangràþinës<br />
lytys, o ðalia prieðdëliniø (sangràþiniø ir nesangràþiniø) veiksmaþodþiø –<br />
neprieðdëlinës formos (darbe stengiamasi á tai atkreipti dëmesá). Grieþtai<br />
þiûrint tokie sudëtingesnës sandaros veiksmaþodþiai nëra tikrieji vediniai,<br />
bet kirèiavimu jie pritampa prie analogiðkø iðvestiniø þodþiø.<br />
DÞ3 duomenimis, bk. vartojama beveik 1000 miðriøjø veiksmaþodþiø<br />
(neskaitant sangràþiniø ir prieðdëliniø vediniø).
226<br />
VEIKSMAÞODÞIAI, KURIØ VISØ PAGRINDINIØ<br />
FORMØ ÐAKNIS KIRÈIUOTA, TVIRTAPRADË<br />
Ðiam kirèiavimo tipui priklauso apie 150 miðriøjø veiksmaþodþiø; visos<br />
jø formos turi pastovø ðaknies kirtá.<br />
Priesagos Ÿdyti vediniai<br />
Didþiàjà dalá ðios priesagos vediniø, turinèiø k i r è i u o t à t v i r -<br />
t a p r a d æ ðakná, sudaro tie veiksmaþodþiai, kurie siejami su pirminiø<br />
veiksmaþodþiø bendraèiø tvirtapradëmis ðaknimis: – ;; gydyti, gydo,<br />
gydë (: gyti); stumdyti, stumdo, stumdë (: stumti); ðaudyti, ðaudo, ðaudë<br />
(: ðauti);; dildyti, dildo, dildë (: dilti); gaudyti, gaudo, gaudë (: paŸgauti);<br />
gildyti, gildo, gildë (: gilti; gelti); girdyti, girdo, girdë (: gerti); grumdyti, grumdo,<br />
grumdë (: grumti); jodyti, jodo, jodë (: joti); kardyti, kardo, kardë (: karti);<br />
kiurdyti, kiurdo, kiurdë (: kiurti); lamdyti, lamdo, lamdë (: limti); lydyti,<br />
lydo, lydë (: lyti); lodyti, lodo, lodë (: loti); mindyti, mindo, mindë (: minti);<br />
murdyti, murdo, murdë (: murti); nardyti, nardo, nardë (: nerti); pydyti,<br />
pydo, pydë (: þem. pyti); pildyti, pildo, pildë (: pilti); pûdyti, pûdo, pûdë (: pûti);<br />
ramdyti, ramdo, ramdë (: rimti); rydyti, rydo, rydë (: ryti)…<br />
Þr. dar (Jakaitienë, 1973, 23; Laigonaitë, 1978, 74; LKG II 302;<br />
LV 146; SkBK 31; Stundþia, 1993, 61; Stundþia, 1995, 127; Vidþiûnas,<br />
1997, 196).<br />
Kai kuriø priesagos Ÿdyti veiksmaþodþiø ðaknies tvirtapradë priegaidë<br />
yra atsiradusi metatonijos bûdu: vykdyti, vykdo, vykdë (: vykti);; – ;;<br />
cypdyti, cypdo, cypdë (: cypti); lydyti, lydo, lydë „kaitinat daryti skystà“<br />
(: lieti); pykdyti, pykdo, pykdë (: pykti); rëkdyti, rëkdo, rëkdë (: rëkti); siundyti,<br />
siundo, siundë (: siøsti); tardyti, tardo, tardë (: tarti; tirti?); virkdyti,<br />
virkdo, virkdë (: verkti).<br />
Þr. dar (Grenda, 1977, 52; Jakaitienë, 1973, 25; Jakaitienë, 1976, 31;<br />
Mikalauskaitë, 1957, 55; Stundþia, 1994, 79; Stundþia, 1995, 128).<br />
Priesagos Ÿdyti vediniø ðaknies priegaidþiø kaità, matyt, skatino gausesni<br />
tvirtapradës ðaknies veiksmaþodþiai ir ásigalintys du kirèiavimo modeliai:<br />
vediniø ilgoji ðaknis beveik visada gauna kirtá ir tvirtapradæ priegaidæ,<br />
o kitam kirèiavimo tipui priklauso bemaþ vieni trumposios ðaknies<br />
vediniai (þr. p. 313).<br />
Keliø veiksmaþodþiø kirèiavimo norma bk. yra kitusi (anksèiau mëginta<br />
teikti lytis su tvirtagale ðaknimi, ypaè jei ir pamatiniø þodþiø ðaknis
227<br />
turi tvirtagalæ priegaidæ): dildyti, dildo, dildë ir dildyti, dildo, dildë Kam<br />
II 31, dildyti, dildo, dildë RV 82, dildyti, dildo, dildë RÞ 190, dildyti, dildo,<br />
dildë LV 233, DÞ1 138, DÞ2 121, SkRÞ 267, LTÞ 73, DÞ3 123, MKÞ<br />
158 (plg. dildyti SkÞD 547, dildyti, dildo, dildë; dildyti, dildo, dildë LKÞ<br />
II 547; plg. dilti; dilti LKÞ II 554); pykdyti, pykdo, pykdë Kam II 89,<br />
SkRÞ 1<strong>03</strong>3, pykdyti, pykdo, pykdë ir pykdyti, pykdo, pykdë RÞ 298, pykdyti,<br />
pykdo, pykdë RV 148, LV 433, DÞ1 581, DÞ2 561, DÞ3 553, MKÞ<br />
260 (plg. pykdyti SkÞD 547, pykdyti, pykdo, pykdë; pykdyti, pykdo, pykdë<br />
LKÞ IX 944, pykdyti, pykdo, pykdë DrskÞ 262); ramdyti, ramdo, ramdë<br />
ir ramdyti, ramdo, ramdë Kam II 99, LV 463, DÞ1 652, SkRÞ 1157,<br />
ramdyti, ramdo, ramdë RV 158, RÞ 313, DÞ2 650, LTÞ 245, DÞ3 642,<br />
MKÞ 275 (plg. ramdo, ramdyti; ramdo, ramdyti (: remti; rimti) BûgRR<br />
II 454, ramdyti; ramdyti SkÞD 536, ramdyti, ramdo, ramdë; ramdyti, ramdo,<br />
ramdë LKÞ XI 121); vykdyti, vykdo, vykdë Kam II 141, SkBK 89, RV<br />
2<strong>03</strong>, LV 587, DÞ1 943, vykdyti, vykdo, vykdë ir vykdyti, vykdo, vykdë RÞ<br />
372, vykdyti, vykdo, vykdë DÞ2 938, SkRÞ 1733, LTÞ 350, DÞ3 932, MKÞ<br />
344 (plg. vykdyti, vykdo, vykdë; vykdyti; vykdyti, vykdo, vykdë LKÞ XIX<br />
333–334); þr. dar (Derksen, 1996, 314, 332, 334, 346; Jakaitienë, 1973,<br />
24; Levinas, 1956, 104; Otræbski, 1965, 383, 384, 385, 387; Skardþius,<br />
1936, 95; Vidþiûnas, 1997, 198).<br />
Nekodifikuotoje kalboje vartojama daugiau gretimybiø, turinèiø ir tvirtapradæ,<br />
ir tvirtagalæ ðakná (pastarøjø veiksmaþodþiø bendraties priesaga<br />
yra kirèiuota): rëkdyti; rëkdyti SkÞD 537, rëkdyti, rëkdo, rëkdë; rëkdyti,<br />
rëkdo, rëkdë LKÞ XI 404; stumdyti, stumdo, stumdë; stumdyti, stumdo,<br />
stumdë LKÞ XIII 1<strong>03</strong>1, stumdyti, stumdo, stumdë LzÞ 247, DrskÞ 353,<br />
ZtÞ 634; tardau, tardyti BûgRR II 454, tardyti SkÞD 481, 536, tardyti,<br />
tardo, tardë; tardyti, tardo, tardë LKÞ XV 853, tardyti, tardo, tardë GrinB<br />
47(þr. dar KP 125; plg. tarti; tarti LKÞ XV 935; tirti); tramdo, tramdyti;<br />
tramdo, tramdyti BûgRR II 398, tramdyti SkÞD 468 (plg. trimti; tremti;<br />
tremti „tramdyti“ LKÞ XVI 751–752); tvindyti SkÞD 536, 547, tvindyti,<br />
tvindo, tvindë; tvindyti, tvindo, tvindë LKÞ XVII 291–292; virkdþiu, virkdyti<br />
BûgRR II 446, virkdyti SkÞD 547, virkdyti, virkdo (virkdþia), virkdë;<br />
virkdyti, virkdo, virkdë LKÞ XIX 555; þr. dar (Buch, 1961, 113; Derksen,<br />
1996, 245, 315; Jurkynas, 1938, 84; Otræbski, 1965, 384–385; Treigys, 1928,<br />
108; Trumpas, 1972, 125; Þirgulys, 1935, 35).<br />
Sangràþi niai veiksmaþodþiai bk. kirèiuojami taip pat kaip ir nesangràþiniai:<br />
– ;; – ;; gaudytis, gaudosi, gaudësi; gydytis, gydosi, gydësi; grum-
228<br />
dytis, grumdosi, grumdësi; jodytis, jodosi, jodësi; kardytis, kardosi, kardësi;<br />
lydytis, lydosi, lydësi „bûti lietuje, leistis sulyti“; lydytis, lydosi, lydësi „kaitinant<br />
darytis skystam“; murdytis, murdosi, murdësi; pildytis, pildosi, pildësi;<br />
ramdytis, ramdosi, ramdësi; rëkdytis, rëkdosi, rëkdësi; skaldytis, skaldosi,<br />
skaldësi; spardytis, spardosi, spardësi; spjaudytis, spjaudosi, spjaudësi; stumdytis,<br />
stumdosi, stumdësi; ðaudytis, ðaudosi, ðaudësi…<br />
Prieðdëliniø ir neprieðdëliniø veiksmaþodþiø kirèiavimas sutampa.<br />
suŸ: – ;; suskaldyti, suskaldo, suskaldë;; sudildyti, sudildo, sudildë; sugaudyti,<br />
sugaudo, sugaudë; sugydyti, sugydo, sugydë; sugildyti, sugildo, sugildë;<br />
sugirdyti, sugirdo, sugirdë; sugrumdyti, sugrumdo, sugrumdë; sulamdyti,<br />
sulamdo, sulamdë; sulydyti, sulydo, sulydë „leisti sulyti“; sulydyti, sulydo,<br />
sulydë „kaitinant padaryti skystà“; sulodyti, sulodo, sulodë; sumindyti,<br />
sumindo, sumindë; sumurdyti, sumurdo, sumurdë; supykdyti, supykdo, supykdë;<br />
supûdyti, supûdo, supûdë; suramdyti, suramdo, suramdë; surydyti,<br />
surydo, surydë; suspardyti, suspardo, suspardë; sustingdyti, sustingdo, sustingdë…<br />
paŸ: – ;; – ;; pagaudyti, pagaudo, pagaudë; pagydyti, pagydo, pagydë; pagirdyti,<br />
pagirdo, pagirdë; pagrumdyti, pagrumdo, pagrumdë; pajodyti, pajodo,<br />
pajodë; palamdyti, palamdo, palamdë; pamindyti, pamindo, pamindë; pamurdyti,<br />
pamurdo, pamurdë; panardyti, panardo, panardë; papykdyti, papykdo,<br />
papykdë; papildyti, papildo, papildë; papûdyti, papûdo, papûdë;<br />
paskaldyti, paskaldo, paskaldë; paspardyti, paspardo, paspardë; paspjaudyti,<br />
paspjaudo, paspjaudë; pastumdyti, pastumdo, pastumdë…<br />
priŸ: – ;; – ;; prigaudyti, prigaudo, prigaudë; prigydyti, prigydo, prigydë;<br />
prigirdyti, prigirdo, prigirdë; prilamdyti, prilamdo, prilamdë; prilydyti, prilydo,<br />
prilydë „leisti prilyti indà“; prilydyti, prilydo, prilydë „pritirpdyti“; primindyti,<br />
primindo, primindë; primurdyti, primurdo, primurdë; pripykdyti,<br />
pripykdo, pripykdë; pripildyti, pripildo, pripildë; prirydyti, prirydo, prirydë;<br />
priskaldyti, priskaldo, priskaldë; prispjaudyti, prispjaudo, prispjaudë; pristumdyti,<br />
pristumdo, pristumdë; priðaldyti, priðaldo, priðaldë; priðaudyti,<br />
priðaudo, priðaudë…<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðdildyti, iðdildo, iðdildë; iðgaudyti, iðgaudo, iðgaudë; iðgydyti,<br />
iðgydo, iðgydë; iðgirdyti, iðgirdo, iðgirdë; iðgrumdyti, iðgrumdo, iðgrumdë;<br />
iðjodyti, iðjodo, iðjodë; iðlamdyti, iðlamdo, iðlamdë; iðlydyti, iðlydo, iðlydë<br />
„iðlaikyti lietuje“; iðlydyti, iðlydo, iðlydë „kaitinant padaryti skystà“;<br />
iðmindyti, iðmindo, iðmindë; iðmurdyti, iðmurdo, iðmurdë; iðnardyti, iðnar-
229<br />
do, iðnardë; iðpûdyti, iðpûdo, iðpûdë; iðspardyti, iðspardo, iðspardë; iððaldyti,<br />
iððaldo, iððaldë…<br />
nuŸ: – ;; – ;; nudildyti, nudildo, nudildë; nugaudyti, nugaudo, nugaudë;<br />
nugydyti, nugydo, nugydë; nugirdyti, nugirdo, nugirdë; nugrumdyti, nugrumdo,<br />
nugrumdë; nujodyti, nujodo, nujodë; numindyti, numindo, numindë;<br />
numurdyti, numurdo, numurdë; nuramdyti, nuramdo, nuramdë; nuskaldyti,<br />
nuskaldo, nuskaldë; nuspardyti, nuspardo, nuspardë; nustumdyti, nustumdo,<br />
nustumdë; nuðaldyti, suðaldo, nuðaldë; nuðildyti, nuðildo, nuðildë…<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþgydyti, uþgydo, uþgydë; uþgirdyti, uþgirdo, uþgirdë; uþjodyti,<br />
uþjodo, uþjodë; uþkardyti, uþkardo, uþkardë; uþlamdyti, uþlamdo, uþlamdë;<br />
uþlydyti, uþlydo, uþlydë; uþmindyti, uþmindo, uþmindë; uþmurdyti, uþmurdo,<br />
uþmurdë; uþpykdyti, uþpykdo, uþpykdë; uþpildyti, uþpildo, uþpildë;<br />
uþsiundyti, uþsiundo, uþsiundë; uþspardyti, uþspardo, uþspardë; uþðaldyti,<br />
uþðaldo, uþðaldë; uþðildyti, uþðildo, uþðildë…<br />
apŸ (apiŸ): – ;; – ;; apgaudyti, apgaudo, apgaudë; apgydyti, apgydo, apgydë;<br />
apgirdyti, apgirdo, apgirdë; apipûdyti, apipûdo, apipûdë; aplamdyti,<br />
aplamdo, aplamdë; apmindyti, apmindo, apmindë; apskaldyti, apskaldo,<br />
apskaldë; apspjaudyti, apspjaudo, apspjaudë; apstumdyti, apstumdo, apstumdë;<br />
apðaudyti, apðaudo, apðaudë; apðildyti, apðildo, apðildë; aptemdyti,<br />
aptemdo, aptemdë; aptramdyti, aptramdo, aptramdë…<br />
praŸ: – ;; – ;; prajodyti, prajodo, prajodë; prakiurdyti, prakiurdo, prakiurdë;<br />
pralamdyti, pralamdo, pralamdë; prapuldyti, prapuldo, prapuldë (neprieðdëlinë<br />
lytis bk. nevartojama; plg. praŸpulti); praskaldyti, praskaldo,<br />
praskaldë; pravirkdyti, pravirkdo, pravirkdë; praþildyti, praþildo, praþildë;<br />
praþiodyti, praþiodo, praþiodë.<br />
áŸ: ávykdyti, ávykdo, ávykdë;; – ;; ámurdyti, ámurdo, ámurdë; ápykdyti, ápykdo,<br />
ápykdë; áðaldyti, áðaldo, áðaldë; áðaudyti, áðaudo, áðaudë; áðildyti, áðildo, áðildë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atgydyti, atgydo, atgydë; atðaldyti, atðaldo, atðaldë; atðildyti,<br />
atðildo, atðildë.<br />
Prieðdëlis perŸ yra kirèiuojamas: – ;; – ;; pergirdyti, pergirdo, pergirdë;<br />
perlydyti, perlydo, perlydë; perpildyti, perpildo, perpildë; perpûdyti, perpûdo,<br />
perpûdë; perðaldyti, perðaldo, perðaldë; perðildyti, perðildo, perðildë.<br />
Plg. bk. normos kitimà: ávykdyti KP 58, ávykdyti, ávykdo, ávykdë LV 301,<br />
ávykdë DÞ1 943, ávykdyti, ávykdo, ávykdë DÞ2 263, DÞ3 264 (plg. ávykdyti;<br />
ávykdyti LKÞ XIX 334).<br />
Þr. dar prieðdëliniø veiksmaþodþiø kirèiavimo gretimybes nekodifikuotoje<br />
kalboje: iðdildyti, iðdildo, iðdildë; iðdildyti, iðdildo, iðdildë LKÞ II
230<br />
547; iðtardyti, iðtardo, iðtardë; iðtardyti LKÞ XV 853; nudildyti, nudildo,<br />
nudildë; nudildyti, nudildo, nudildë LKÞ II 547; nuramdyti, nuramdo,<br />
nuramdë; nuramdyti, nuramdo, nuramdë LKÞ XI 122; nustumdyti, nustumdo,<br />
nustumdë; nustumdyta LKÞ XIII 1<strong>03</strong>3; pastumdyti, pastumdo,<br />
pastumdë; pastumdai „pastumdyk“ LKÞ XIII 1<strong>03</strong>3; prapuldyti, prapuldo,<br />
prapuldë; prapuldyti, prapuldo, prapuldë LKÞ X 877, prapuldyti, prapuldo,<br />
prapuldë GrinB 45; pravirkdyti; pravirkdyti LKÞ XIX 556, pravirkdyti,<br />
pravirkdo, pravirkdë GrinV 19; pristumdyti, pristumdo, pristumdë; pristumdë<br />
LKÞ XIII 1<strong>03</strong>4; sudildyti, sudildo, sudildë; sudildyti, sudildo, sudildë LKÞ<br />
II 547; sustumdyti, sustumdo, sustumdë; sustumdë LKÞ XIII 1<strong>03</strong>4; uþtvindyti,<br />
uþtvindo, uþtvindë; uþtvindys LKÞ XVII 292; þr. dar (Grinaveckis,<br />
1983, 66).<br />
Prieðdëliniai sangràþi niai veiksmaþodþiai kirèiuojami taip<br />
pat kaip ir neprieðdëliniai, nesangràþiniai.<br />
suŸ: – ;; – ;; susigaudyti, susigaudo, susigaudë; susilamdyti, susilamdo,<br />
susilamdë; susilydyti, susilydo, susilydë „leistis sulyti“; susilydyti, susilydo,<br />
susilydë „kaitinant pasidaryti skystam“; susiskaldyti, susiskaldo, susiskaldë;<br />
susispardyti, susispardo, susispardë; susistumdyti, susistumdo, susistumdë;<br />
susiðaudyti, susiðaudo, susiðaudë; susiðildyti, susiðildo, susiðildë; susitemdyti,<br />
susitemdo, susitemdë; susitramdyti, susitramdo, susitramdë…<br />
paŸ: – ;; – ;; pasigaudyti, pasigaudo, pasigaudë; pasigydyti, pasigydo,<br />
pasigydë; pasijodyti, pasijodo, pasijodë; pasimurdyti, pasimurdo, pasimurdë;<br />
pasipildyti, pasipildo, pasipildë; pasiskaldyti, pasiskaldo, pasiskaldë;<br />
pasispardyti, pasispardo, pasispardë; pasispjaudyti, pasispjaudo, pasispjaudë;<br />
pasistumdyti, pasistumdo, pasistumdë; pasiðildyti, pasiðildo, pasiðildë.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisigaudyti, prisigaudo, prisigaudë; prisigirdyti, prisigirdo,<br />
prisigirdë; prisilydyti, prisilydo, prisilydë „leisti prilyti indà“; prisilydyti, prisilydo,<br />
prisilydë „prisitirpdyti“; prisimurdyti, prisimurdo, prisimurdë; prisipildyti,<br />
prisipildo, prisipildë; prisiskaldyti, prisiskaldo, prisiskaldë; prisiðildyti,<br />
prisiðildo, prisiðildë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusigydyti, nusigydo, nusigydë; nusimindyti, nusimindo,<br />
nusimindë; nusiramdyti, nusiramdo, nusiramdë; nusispardyti, nusispardo,<br />
nusispardë; nusistumdyti, nusistumdo, nusistumdë; nusiðaldyti, nusiðaldo,<br />
nusiðaldë.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsigydyti, apsigydo, apsigydë; apsigirdyti, apsigirdo, apsigirdë;<br />
apsiskaldyti, apsiskaldo, apsiskaldë; apsistumdyti, apsistumdo, apsistumdë;<br />
apsitemdyti, apsitemdo, apsitemdë.
231<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsigydyti, iðsigydo, iðsigydë; iðsilamdyti, iðsilamdo, iðsilamdë;<br />
iðsimindyti, iðsimindo, iðsimindë; iðsimurdyti, iðsimurdo, iðsimurdë; iðsipildyti,<br />
iðsipildo, iðsipildë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsigydyti, uþsigydo, uþsigydë; uþsimurdyti, uþsimurdo, uþsimurdë;<br />
uþsipildyti, uþsipildo, uþsipildë; uþsispardyti, uþsispardo, uþsispardë;<br />
uþsiðildyti, uþsiðildo, uþsiðildë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasilamdyti, prasilamdo, prasilamdë; prasistumdyti, prasistumdo,<br />
prasistumdë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsiðaudyti, atsiðaudo, atsiðaudë.<br />
Sangràþiniø veiksmaþodþiø prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; persipildyti,<br />
persipildo, persipildë; persiðaldyti, persiðaldo, persiðaldë.<br />
Studentø kirèiavimo polinkiai yra ðie: pykdþiau (krt. 33:2); stumdyti<br />
(krt. 39:3), stumdau (krt. 40:2); tardyti (krt. 17:24), tardau (krt. 21:18),<br />
tardþiau (krt. 20:15); tramdyti (krt. 39:24), tramdau (krt. 45:17), tramdþiau<br />
(krt. 34:2); tvardyti(s) (krt. 26:10), tvardo(si) (prg. 29:7); vykdyti (krt.<br />
38:5), vykdau (krt. 42:1), vykdþiau (krt. 35:1); virkdyti (krt. 27:14), virkdau<br />
(krt. 33:8).<br />
Plg. prieðdëlinio veiksmaþodþio kirèiavimà: prapuldyti (krt. 30:10),<br />
prapuldau (krt. 31:7).<br />
Priesagos Ÿyti vediniai<br />
Pastovø ðaknies kirtá (ir t v i r t apradæ priegaidæ) turi tie miðrieji<br />
veiksmaþodþiai, kurie grindþiami tvirtapradþiais pirminiais veiksmaþodþiais:<br />
mokyti, moko, mokë (: iðŸmokti, iðŸmoksta, iðŸmoko);; – ;; baldyti,<br />
baldo, baldë „belsti, trankyti“ (: belsti, beldþia, beldë); braiþyti, braiþo,<br />
braiþë „rëþyti, draskyti; pavirðium akëti; braukyti, degioti (degtukus)“<br />
(: brëþti, brëþia, brëþë); èaiþyti, èaiþo, èaiþë (: èyþti, èyþia, èyþë; þem. èieþti,<br />
èieþia, èieþë); daigyti, daigo, daigë (: diegti, diegia, diegë); gnaibyti, gnaibo,<br />
gnaibë (: gnybti, gnyba, gnybo); gniauþyti, gniauþo, gniauþë (: gniauþti, gniauþia,<br />
gniauþë); graiþyti, graiþo, graiþë „pjaustyti grieþiniais; darinëti, apipjaustinëti<br />
(darþoves)“ (: grieþti, grieþia, grieþë); grandyti, grando, grandë<br />
(: græsti, grendþia, grendë); junkyti, junko, junkë (: junkti, junksta, junko);<br />
kirdyti, kirdo, kirdë (: kirsti, kirsta, kirdo); laidyti, laido laidë (: leisti,<br />
leidþia, leido); lauþyti, lauþo, lauþë (: lauþti, lauþia, lauþë; lûþti, lûþta, lûþo);<br />
maigyti, maigo, maigë (: mygti, myga, mygo); malþyti, malþo, malþë<br />
(: melþti, melþia, melþë); plëðyti, plëðo, plëðë (: plëðti, plëðia, plëðë); rëþyti,<br />
rëþo, rëþë (: rëþti, rëþia, rëþë); skaidyti, skaido, skaidë (ðis þodis jau gerokai
232<br />
nutolæs nuo pamatiniø veiksmaþodþiø skiesti, skiedþia, skiedë; skysti, skysta,<br />
skydo); smaugyti, smaugo, smaugë (: smaugti, smaugia, smaugë); spandyti,<br />
spando, spandë (: spæsti, spendþia, spendë)…<br />
Þr. dar (Jakaitienë, 1973, 23; Laigonaitë, 1978, 74; LKG II 3<strong>03</strong>; LV<br />
146; SkBK 31; Stundþia, 1993, 61; Stundþia, 1995, 127; Vidþiûnas, 1997,<br />
196, 197).<br />
Tik retais atvejais tvirtapradþiai miðrieji veiksmaþodþiai, padaryti su<br />
priesaga Ÿyti, siejami su netvirtapradës ðaknies pirminiais veiksmaþodþiais.<br />
Pirmiausia minëtini ðiedu: – ;; taikyti, taiko, taikë (: tikti, tinka,<br />
tiko);; mëtyti, mëto, mëtë (: mesti, meta, metë); þr. dar (Laigonaitë, 1978,<br />
74; Stundþia, 1995, 127). Jiems bûdinga kiekybinë ðaknies balsiø kaita:<br />
pamatiniø þodþiø bendraties ðaknies trumpuosius balsius atitinka vediniø<br />
ðaknies dvibalsis ai, ilgasis balsis ë.<br />
Dar poros vediniø darybos pagrindu eina tvirtagalës ðaknies<br />
veiksmaþodþiai: – ;; – ;; glamþyti, glamþo, glamþë (: glemþti, glemþia, glemþë);<br />
graiþyti, graiþo, graiþë (: græþti, græþia, græþë). Dël ðiø miðriøjø veiksmaþodþiø<br />
kirèiavimo normos galima abejoti (þr. toliau). Ðiaip jau panaðios<br />
darybos miðrieji veiksmaþodþiai priklauso kitam kirèiavimo tipui<br />
(þr. p. 299).<br />
Prie tvirtapradës ðaknies iðvestiniø veiksmaþodþiø ðlyja bûrelis<br />
þodþiø, kuriø ðaknis irgi yra kirèiuota, tvirtapradë, bet jie neturi aiðkaus<br />
darybos pamato (tokiø veiksmaþodþiø bendratyje galima áþvelgti<br />
formalø baigmená Ÿyti): rodyti, rodo, rodë;; siûlyti, siûlo, siûlë (sl.); valgyti,<br />
valgo, valgë;; gliaudyti, gliaudo, gliaudë; gundyti, gundo, gundë; laigyti,<br />
laigo, laigë; lopyti, lopo, lopë; mankyti, manko, mankë; maudyti, maudo,<br />
maudë; minkyti, minko, minkë; niurkyti, niurko, niurkë; paisyti, paiso,<br />
paisë „kreipti, dëmesá, reaguoti, skaitytis“; purtyti, purto, purtë; sûdyti,<br />
sûdo, sûdë (dël morfonologiniø skirtybiø sunku sieti su bûdvardþiu sûrus,<br />
Ÿi); vëtyti, vëto, vëtë…<br />
Þr. dar (LV 146; SkBK 31; Vidþiûnas, 1997, 195, 196).<br />
Vienu kitu atveju bk. abejota (ar ir dabar abejojama), kurios – tvirtapradës<br />
ar tvirtagalës – ðaknies veiksmaþodis kodifikuotinas: glamþyti,<br />
glamþo, glamþë SkBK 52, RV 96, RÞ 208, DÞ1 218, DÞ2 177, LTÞ 104,<br />
glamþyti, glamþo, glamþë ir glamþyti, glamþo, glamþë LV 269, DÞ3 178,<br />
MKÞ 176 (plg. glamþyti BûgRR I 274, 283, glamþo; glamþo BûgRR II<br />
448, glamþyti; glamþyti SkÞD 529, glamþyti, glamþo, glamþë; glamþyti, glamþo,<br />
glamþë LKÞ III 395, glamþyti, glamþo, glamþë GrinV 12; tvirtagalës
233<br />
ðaknies miðrusis veiksmaþodis priegaide dera prie kodifikuoto pirminio<br />
veiksmaþodþio glemþti, glemþia, glemþë, o tvirtapradis glamþyti, glamþo,<br />
glamþë – prie nekodifikuoto glemþti, glemþia, glemþë LKÞ III 414; þr. dar<br />
p. 94); maigyti, maigo, maigë ir maigyti, maigo, maigë RÞ 267, maigyti,<br />
maigo, maigë SkBK 62, RV 128, LV 365, DÞ1 437, DÞ2 379, LTÞ 174,<br />
DÞ3 377, MKÞ 227 (plg. maigyti, maigau BûgRR II 452, maigyti, maigo,<br />
maigë; maigyti, maigo, maigë LKÞ VII 733, maigyti, maigo, maigë DrskÞ<br />
199); þr. dar (Grinaveckienë, 1957, 150; Jonaitytë, 1971, 221; Jonikas,<br />
1939, 74; Vaitkevièiûtë, 1997, 121, 179).<br />
Apskritai miðriøjø priesagos Ÿyti veiksmaþodþiø kirèiuota bendraties<br />
ðaknis bk. esti tvirtapradë, þr. (Babrauskas, 1939, 36; LKG II 3<strong>03</strong>; Bernadiðienë,<br />
1973, 64–65; Laigonaitë, 1978, 74; DLKG 53; Stundþia, 1995,<br />
127; Vitkauskas, 1995, 74; Vidþiûnas, 1997, 195).<br />
Nekodifikuotoje kalboje vartojama daugiau miðriøjø veiksmaþodþiø,<br />
turinèiø bendraties kirèiuotà priesagà Ÿyti ir esamojo bei bûtojo kartinio<br />
laiko tvirtagalæ ðakná (pastarosios lytys paprastai eina lygia greta su pirminiø<br />
veiksmaþodþiø tvirtagalës ðaknies variantais, plintanèiais ðnekamojoje<br />
kalboje, nors ne visada uþraðytais þodynuose): braiþyti BûgRR I<br />
282, SkÞD 534, DrskÞ 40, braiþyti, braiþo, braiþë; braiþyti, braiþo, braiþë<br />
LKÞ I 987; èaiþyti, èaiþo, èaiþë; èaiþyti, èaiþo, èaiþë LKÞ II 54, èaiþyti,<br />
èaiþo, èaiþë GrinV 10; daigyti BûgRR III 656, SkDA 231, SkÞD 545, daigyti,<br />
daigo, daigë; daigyti, daigo, daigë LKÞ II 214, daigyti, daigo, daigë<br />
DrskÞ 55 (kirèiavimà daigyti K. Bûga laikë klaida, þr. BûgRR II 701, 723,<br />
III 656); gliaudyti, gliaudo; gliaudyti, gliaudo BûgRR II 448, gliaudyti, gliaudo,<br />
gliaudë; gliaudyti, gliaudo, gliaudë LKÞ III 419; gnaibyti BûgRR II<br />
221, 288, 452, SkÞD 64, gnaibyti, gnaibo, gnaibë; gnaibyti, gnaibo, gnaibë<br />
LKÞ III 447, gnaibyti, gnaibo, gnaibë LzÞ 83, DrskÞ 105 (plg. gnybti, gnyba,<br />
gnybo; gnybti LKÞ III 457); graiþyti BûgRR II 451, SkÞD 461, 529,<br />
graiþyti, graiþo, graiþë; graiþyti, graiþo, graiþë „pjaustyti koká daiktà grieþiniais,<br />
ritinukais ir kt.“ LKÞ III 505 (plg. grieþti, grieþia, grieþë; grieþti LKÞ<br />
III 597); graiþyti, graiþo, graiþë; graiþyti, graiþo, graiþë „skyles daryti ir kt.“<br />
LKÞ III 504 (tvirtagalës ðaknies forma tiktø ir bk., nes tvirtagaliðkai kirèiuojamas<br />
pirminis veiksmaþodis græþti, græþia, græþë); kirdyti; kirdyti SkÞD<br />
546, kirdyti, kirdo, kirdë; kirdyti, kirdo, kirdë LKÞ V 833 (plg. paŸkirsti,<br />
paŸkirsta, paŸkirdo; paŸkirsti LKÞ V 967); mankyti, mankau BûgRR I 463,<br />
II 166, 440, mankyti SkÞD 530, 535, mankyti, manko, mankë; mankyti,<br />
manko, mankë LKÞ VII 840; paisyti, paiso, paisë; paisyti, paiso, paisë LKÞ
234<br />
IX 120, paisyti, paiso, paisë DrskÞ 237 (þr. dar KP 89); pûkðtyti, pûkðto,<br />
pûkðtë; pûkðtyti, pûkðto, pûkðtë LKÞ X 871; smaugyti, smaugo, smaugë;<br />
smaugyti, smaugo, smaugë LKÞ XIII 127; spaudyti, spaudo, spaudë; spaudyti,<br />
spaudo, spaudë LKÞ XIII 345, spaudyti, spaudo, spaudë DrskÞ 341<br />
(K. Bûgos nuomone, spaudyti – klaida, þr. BûgRR II 715); svaidyti, svaidau<br />
BûgRR II 452, 614, svaidyti SkÞD 462, 531, svaidyti, svaido, svaidë;<br />
svaidyti, svaido, svaido LKÞ XIV 257, svaidyti, svaido, svaidë LzÞ 251<br />
(plg. sviesti, sviedþia, sviedë; sviesti LKÞ XIV 340); talþau, talþyti BûgRR<br />
I 319, III 995, talþyti SkÞD 531, talþyti, talþo, talþë; talþyti, talþo, talþë LKÞ<br />
XV 771, talþyti, talþo, talþë DûnÞ 390 (plg. telþti, telþia, telþë; telþti LKÞ<br />
XV 1185; èia viename lizde pateiktas veiksmaþodis, reiðkiantis ir „smarkiai<br />
lyti; ðlapintis“, ir „suduoti, sukirsti; blokðti, mesti“); tvilkyti SkÞD<br />
532, tvilkyti, tvilko, tvilkë; tvilkyti, tvilko, tvilkë LKÞ XVII 287; þr. dar (Klimavièius,<br />
1994, 50; LKG II 3<strong>03</strong>; Mikalauskaitë, 1957, 89; Urbutis, 1998,<br />
261, 262; Vitkauskas, 1988, 90).<br />
Sangràþi niai veiksmaþodþiai bk. kirèiuojami taip pat kaip ir nesangràþiniai:<br />
mokytis, mokosi, mokësi;; rodytis, rodosi, rodësi;; baldytis, baldosi,<br />
baldësi; braiþytis, braiþosi, braiþësi; glamþytis, glamþosi, glamþësi; gnaibytis,<br />
gnaibosi, gnaibësi; laidytis, laidosi, laidësi; maivytis, maivosi, maivësi<br />
(ðis darybiðkai neskaidomas veiksmaþodis bk. neturi nesangràþinës formos);<br />
mangytis, mangosi, mangësi (ðis darybiðkai neskaidomas veiksmaþodis<br />
bk. neturi nesangràþinës formos); mankytis, mankosi, mankësi; mëtytis,<br />
mëtosi, mëtësi; minkytis, minkosi, minkësi; niurkytis, niurkosi, niurkësi;<br />
plëðytis, plëðosi, plëðësi; purtytis, purtosi, purtësi; siûlytis, siûlosi, siûlësi;<br />
skaidytis, skaidosi, skaidësi; svaidytis, svaidosi, svaidësi…<br />
Plg. kirèiavimo normos kodifikacijà: mangyti, mango, mangë RÞ 268,<br />
mangytis, mangosi, mangësi DÞ1 442, mangytis, mangosi, mangësi ir mangytis,<br />
mangosi, mangësi SkRÞ 785, mangytis, mangosi, mangësi DÞ2 383,<br />
DÞ3 381 (plg. mangytis, mangosi, mangësi; mangytis, mangosi, mangësi LKÞ<br />
VII 827, mangyties, mangos, mangës DûnÞ 187).<br />
Þr. dar nekodifikuotas kirèiavimo gretimybes: maivytis, maivosi, maivësi;<br />
maivytis, maivosi, maivësi LKÞ VII 765.<br />
Prieðdëliniai veiksmaþodþiai bk. kirèiavimu nesiskiria nuo neprieðdëliniø.<br />
paŸ: parodyti, parodo, parodë;; pamokyti, pamoko, pamokë; pasiûlyti,<br />
pasiûlo, pasiûlë;; paglamþyti, paglamþo, paglamþë; pagliaudyti, pagliaudo,<br />
pagliaudë; pagnaibyti, pagnaibo, pagnaibë; pagniauþyti, pagniauþo, pagniau-
235<br />
þë; pagrandyti, pagrando, pagrandë; pagundyti, pagundo, pagundë; palaigyti,<br />
palaigo, palaigë; palauþyti, palauþo, palauþë; palopyti, palopo, palopë;<br />
pamaigyti, pamaigo, pamaigë; pamaudyti, pamaudo, pamaudë; pamëtyti,<br />
pamëto, pamëtë; paniurkyti, paniurko, paniurkë; paplëðyti, paplëðo, paplëðë;<br />
papurtyti, papurto, papurtë; paspandyti, paspando, paspandë…<br />
priŸ: – ;; pritaikyti, pritaiko, pritaikë;; pribraiþyti, pribraiþo, pribraiþë;<br />
prièaiþyti, prièaiþo, prièaiþë; prigliaudyti, prigliaudo, prigliaudë; prignaibyti,<br />
prignaibo, prignaibë; prigraiþyti, prigraiþo, prigraiþë „ritiniais pripjaustyti“;<br />
prigraiþyti, prigraiþo, prigraiþë „daug kur iðgræþti, prigræþioti“; prigrandyti,<br />
prigrando, prigrandë; prigundyti, prigundo, prigundë; prilaidyti, prilaido,<br />
prilaidë; prilauþyti, prilauþo, prilauþë; primaigyti, primaigo, primaigë; primëtyti,<br />
primëto, primëtë; priminkyti, priminko, priminkë; primokyti, primoko,<br />
primokë; priniurkyti, priniurko, priniurkë; priplëðyti, priplëðo, priplëðë;<br />
pripurtyti, pripurto, pripurtë…<br />
suŸ: – ;; – ;; subraiþyti, subraiþo, subraiþë; suèaiþyti, suèaiþo, suèaiþë;<br />
sudaigyti, sudaigo, sudaigë; suglamþyti, suglamþo, suglamþë; sugnaibyti,<br />
sugnaibo, sugnaibë; sugniauþyti, sugniauþo, sugniauþë; sugrandyti, sugrando,<br />
sugrandë; sugundyti, sugundo, sugundë; sulaidyti, sulaido, sulaidë; sulauþyti,<br />
sulauþo, sulauþë; sulopyti, sulopo, sulopë; sumaigyti, sumaigo, sumaigë;<br />
sumankyti, sumanko, sumankë; sumëtyti, sumëto, sumëtë; suminkyti,<br />
suminko, suminkë; suniurkyti, suniurko, suniurkë; supaisyti, supaiso,<br />
supaisë; suplëðyti, suplëðo, suplëðë; supurtyti, supurto, supurtë…<br />
iðŸ: – ;; iðmokyti, iðmoko, iðmokë;; iðbraiþyti, iðbraiþo, iðbraiþë; iðèaiþyti,<br />
iðèaiþo, iðèaiþë; iðgliaudyti, iðgliaudo, iðgliaudë; iðgnaibyti, iðgnaibo, iðgnaibë;<br />
iðgniauþyti, iðgniauþo, iðgniauþë; iðgrandyti, iðgrando, iðgrandë; iðlauþyti,<br />
iðlauþo, iðlauþë; iðmaigyti, iðmaigo, iðmaigë; iðmankyti, iðmanko, iðmankë;<br />
iðmaudyti, iðmaudo, iðmaudë; iðmëtyti, iðmëto, iðmëtë; iðminkyti, iðminko,<br />
iðminkë; iðniurkyti, iðniurko, iðniurkë; iðplëðyti, iðplëðo, iðplëðë; iðpurtyti, iðpurto,<br />
iðpurtë; iðrëþyti, iðrëþo, iðrëþë; iðrodyti, iðrodo, iðrodë; iðskaidyti, iðskaido,<br />
iðskaidë…<br />
nuŸ: nurodyti, nurodo, nurodë;; – ;; nubraiþyti, nubraiþo, nubraiþë; nuèaiþyti,<br />
nuèaiþo, nuèaiþë; nugnaibyti, nugnaibo, nugnaibë; nugrandyti, nugrando,<br />
nugrandë; nugraiþyti, nugraiþo, nugraiþë; nujunkyti, nujunko, nujunkë;<br />
nulauþyti, nulauþo, nulauþë; numaudyti, numaudo, numaudë; numëtyti, numëto,<br />
numëtë; nuniurkyti, nuniurko, nuniurkë; nuplëðyti, nuplëðo, nuplëðë; nupûkðtyti,<br />
nupûkðto, nupûkðtë; nupurtyti, nupurto, nupurtë; nusûdyti, nusûdo,<br />
nusûdë; nusvaidyti, nusvaido, nusvaidë; nutaikyti, nutaiko, nutaikë…
236<br />
apŸ (apiŸ): – ;; – ;; apibraiþyti, apibraiþo, apibraiþë; apèaiþyti, apèaiþo,<br />
apèaiþë; apglamþyti, apglamþo, apglamþë; apgnaibyti, apgnaibo, apgnaibë;<br />
apgniauþyti, apgniauþo, apgniauþë; apgrandyti, apgrando, apgrandë; apiplëðyti,<br />
apiplëðo, apiplëðë; apipurtyti, apipurto, apipurtë; aplauþyti, aplauþo,<br />
aplauþë; aplopyti, aplopo, aplopë; apmaigyti, apmaigo, apmaigë; apmëtyti,<br />
apmëto, apmëtë; apmokyti, apmoko, apmokë; aprodyti, aprodo, aprodë;<br />
apsûdyti, apsûdo, apsûdë…<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþgnaibyti, uþgnaibo, uþgnaibë; uþlaidyti, uþlaido, uþlaidë;<br />
uþlauþyti, uþlauþo, uþlauþë; uþlopyti, uþlopo, uþlopë; uþmaigyti, uþmaigo,<br />
uþmaigë; uþmëtyti, uþmëto, uþmëtë; uþminkyti, uþminko, uþminkë; uþniurkyti,<br />
uþniurko, uþniurkë; uþspraudyti, uþspraudo, uþspraudë; uþsûdyti, uþsûdo,<br />
uþsûdë; uþtraiðkyti, uþtraiðko, uþtraiðkë; uþvalgyti, uþvalgo, uþvalgë…<br />
áŸ: – ;; árodyti, árodo, árodë;; águndyti, águndo, águndë; ájunkyti, ájunko,<br />
ájunkë; ámëtyti, ámëto, ámëtë; ámokyti, ámoko, ámokë; ásiûlyti, ásiûlo, ásiûlë;<br />
ásûdyti, ásûdo, ásûdë; átaikyti, átaiko, átaikë; ávalgyti, ávalgo, ávalgë.<br />
atŸ: atrodyti, atrodo, atrodë;; – ;; atjunkyti, atjunko, atjunkë; atvilgyti,<br />
atvilgo, atvilgë; atþindyti, atþindo, atþindë.<br />
praŸ: – ;; – ;; pramëtyti, pramëto, pramëtë; pramokyti, pramoko, pramokë;<br />
pravalgyti, pravalgo, pravalgë; praþaidyti, praþaido, praþaidë (neprieðdëlinë<br />
lytis bk. nevartojama; dël ðaknies priegaidës plg. praþaisti, praþaidþia,<br />
praþaidë „nudëti, pamesti“).<br />
Prieðdëlis perŸ, kaip visada, gauna kirtá: – ;; – ;; permëtyti, permëto,<br />
permëtë; persûdyti, persûdo, persûdë; pervalgyti, pervalgo, pervalgë.<br />
Kai kuriø prieðdëliniø veiksmaþodþiø kirèiavimas bk. tikslintas: apglamþyti,<br />
apglamþo, apglamþë DÞ1 218, DÞ2 22, apglamþyti, apglamþo,<br />
apglamþë ir apglamþyti, apglamþo, apglamþë DÞ3 21 (plg. apglamþyti, apglamþo,<br />
apglamþë; apglamþyti, apglamþo, apglamþë LKÞ III 395); iðsvaidyti,<br />
iðsvaido, iðsvaidë DÞ2 254 (bet svaidyti, svaido, svaidë DÞ2 799), iðsvaidyti,<br />
iðsvaido, iðsvaidë DÞ3 255 (plg. iðsvaidyti SkÞD 531, iðsvaidyti, iðsvaido,<br />
iðsvaidë; iðsvaidyti, iðsvaido, iðsvaidë LKÞ XIV 257, iðsvaidyti, iðsvaido,<br />
iðsvaidë GrinV 13, LzÞ 251); paglamþyti, paglamþo, paglamþë DÞ2 481,<br />
paglamþyti, paglamþo, paglamþë ir paglamþyti, paglamþo, paglamþë DÞ3<br />
476 (plg. paglamþyti, paglamþo, paglamþë LKÞ III 396); prisvaidyti, prisvaido,<br />
prisvaidë DÞ2 626 (bet svaidyti, svaido, svaidë DÞ2 799); prisvaidyti,<br />
prisvaido, prisvaidë DÞ3 618 (plg. prisvaidyti, prisvaido, prisvaidë LKÞ<br />
XIV 259, LzÞ 251); suglamþyti, suglamþo, suglamþë DÞ2 758, suglamþyti,<br />
suglamþo, suglamþë ir suglamþyti, suglamþo, suglamþë DÞ 3 751 (plg.
237<br />
suglamþyti; suglamþyti, suglamþë LKÞ III 396); þr. dar (Vaitkevièiûtë, 1997,<br />
179; Vitkauskas, 1981, MK 5, 21; Vitkauskas, 1988, 73).<br />
Plg. dar nekodifikuotos kalbos prieðdëliniø veiksmaþodþiø kirèiavimo<br />
gretimybes: apèaiþyti, apèaiþo, apèaiþë LKÞ II 54, apèaiþyti, apèaiþo, apèaiþë<br />
GrinV 8; apgnaibyti, apgnaibo, apgnaibë; apgnaibyti, apgnaibo, apgnaibë<br />
LKÞ III 447, apgnaibyti, apgnaibo, apgnaibë LzÞ 83; aptalþyti, aptalþo, aptalþë;<br />
aptalþyti, aptalþo, aptalþë LKÞ XV 771–772, aptalþë DûnÞ 390; iðgliaudyti,<br />
iðgliaudo, iðgliaudë; iðgliaudyti, iðgliaudo, iðgliaudë LKÞ III 419;<br />
iðmaigyti, iðmaigo, iðmaigë; iðmaigyti, iðmaigo, iðmaigë LKÞ VII 734, nubraiþyti,<br />
nubraiþo, nubraiþë; nubraiþyti, nubraiþo, nubraiþë LKÞ I 987; prigliaudyti,<br />
prigliaudo, prigliaudë; prigliaudyti, prigliaudo, prigliaudë LKÞ III 420;<br />
primaigyti, primaigo, primaigë; primaigyti, primaigo, primaigë LKÞ VII 734;<br />
pritalþyti, pritalþo, pritalþë; pritalþyti, pritalþo, pritalþë LKÞ XV 772; sugnaibyti,<br />
sugnaibo, sugnaibë; sugnaibyti, sugnaibo, sugnaibë LKÞ III 447, sumaigyti,<br />
sumaigo, sumaigë; sumaigyti, sumaigo, sumaigë LKÞ VII 734.<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø kirèiavimas bk. nesiskiria<br />
nuo neprieðdëliniø, nesangràþiniø.<br />
suŸ: – ;; – ;; susibraiþyti, susibraiþo, susibraiþë; susiglamþyti, susiglamþo,<br />
susiglamþë; susigniauþyti, susigniauþo, susigniauþë; susigundyti, susigundo,<br />
susigundë; susilaidyti, susilaido, susilaidë; susilauþyti, susilauþo, susilauþë;<br />
susilopyti, susilopo, susilopë; susimaigyti, susimaigo, susimaigë; susimëtyti,<br />
susimëto, susimëtë; susimokyti, susimoko, susimokë; susiplëðyti, susiplëðo,<br />
susiplëðë; susipurtyti, susipurto, susipurtë; susirodyti, susirodo, susirodë;<br />
susiskaidyti, susiskaido, susiskaidë; susitaikyti, susitaiko, susitaikë…<br />
paŸ: pasirodyti, pasirodo, pasirodë;; pasimokyti, pasimoko, pasimokë;<br />
pasitaikyti, pasitaiko, pasitaikë;; pasigundyti, pasigundo, pasigundë; pasimaivyti,<br />
pasimaivo, pasimaivë; pasimaudyti, pasimaudo, pasimaudë; pasiniurkyti,<br />
pasiniurko, pasiniurkë; pasipurtyti, pasipurto, pasipurtë; pasisiûlyti,<br />
pasisiûlo, pasisiûlë.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsibaldyti, iðsibaldo, iðsibaldë; iðsibraiþyti, iðsibraiþo, iðsibraiþë;<br />
iðsigniauþyti, iðsigniauþo, iðsigniauþë; iðsilauþyti, iðsilauþo, iðsilauþë;<br />
iðsimaudyti, iðsimaudo, iðsimaudë; iðsimëtyti, iðsimëto, iðsimëtë; iðsimokyti,<br />
iðsimoko, iðsimokë; iðsirodyti, iðsirodo, iðsirodë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusibaldyti, nusibaldo, nusibaldë; nusibraiþyti, nusibraiþo,<br />
nusibraiþë; nusigrandyti, nusigrando, nusigrandë; nusimaudyti, nusimaudo,<br />
nusimaudë; nusimëtyti, nusimëto, nusimëtë; nusipurtyti, nusipurto, nusipurtë;<br />
nusitaikyti, nusitaiko, nusitaikë; nusitvilkyti, nusitvilko, nusitvilkë.
238<br />
priŸ: – ;; – ;; prisibaldyti, prisibaldo, prisibaldë; prisigliaudyti, prisigliaudo,<br />
prisigliaudë; prisilauþyti, prisilauþo, prisilauþë; prisimaudyti, prisimaudo,<br />
prisimaudë; prisipurtyti, prisipurto, prisipurtë; prisisiûlyti, prisisiûlo, prisisiûlë;<br />
prisitaikyti, prisitaiko, prisitaikë; prisivalgyti, prisivalgo, prisivalgë.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsibraiþyti, apsibraiþo, apsibraiþë; apsiglamþyti, apsiglamþo,<br />
apsiglamþë; apsimaigyti, apsimaigo, apsimaigë; apsirodyti, apsirodo,<br />
apsirodë; apsivalgyti, apsivalgo, apsivalgë; apsivilgyti, apsivilgo, apsivilgë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsibaldyti, uþsibaldo, uþsibaldë; uþsilaidyti, uþsilaido, uþsilaidë;<br />
uþsilopyti, uþsilopo, uþsilopë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsibraiþyti, atsibraiþo, atsibraiþë; atsivalgyti, atsivalgo, atsivalgë.<br />
parŸ: – ;; – ;; parsibaldyti, parsibaldo, parsibaldë; parsibraiþyti, parsibraiþo,<br />
parsibraiþë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasimëtyti, prasimëto, prasimëtë; prasimokyti, prasimoko,<br />
prasimokë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásisiûlyti, ásisiûlo, ásisiûlë.<br />
Sangràþiniø veiksmaþodþiø prieðdëlis perŸ turi kirtá: – ;; – ;; persivalgyti,<br />
persivalgo, persivalgë.<br />
Studentai linkæ kirèiuoti ðitaip: braiþyti „rëþyti, draskyti“ (krt. 16:16),<br />
braiþo „rëþo, drasko“ (prg. 32:10); èaiþyti (krt. 34:8), èaiþau (krt. 35:7);<br />
glamþyti (krt. 35:8), glamþo (prg. 36:7); gliaudyti (krt. 39:4), gliaudo (prg.<br />
39:4); gnaibyti (krt. 35:7), gnaibau (krt. 35:5; 2 stud. ðakná kirèiavo tvirtagaliðkai);<br />
gniauþyti (krt. 50:3), gniauþo (prg. 50:3); paisyti (krt. 40:1), paiso<br />
(prg. 40:1), paisiau (31:0); raiþyti (krt. 29:12), raiþo (prg. 30:11); rodau<br />
(krt. 81:0); skaidyti (krt. 42:1), skaido (prg. 42:1); svaidyti (krt. 37:1), svaido<br />
(prg. 37:1); talþyti (krt. 33: 20), talþo (prg. 32:21); þr. dar (Vitkauskas, 1968).<br />
Priesagos Ÿstyti vediniai<br />
Su ðiuo priesagos variantu padaryti miðrieji veiksmaþodþiai bk. kirèiuojami<br />
pagal tas paèias taisykles, kaip ir priesagos Ÿyti vediniai.<br />
Pastoviai kirèiuojamà tvirtapradæ ðakná turi tie priesagos Ÿstyti<br />
veiksmaþodþiai, kurie siejami su pirminiø veiksmaþodþiø tvirtaprad<br />
ë s ðaknies bendratimis: vystyti, vysto, vystë (ðio labai daþno publicistikos<br />
þodþio reikðmë „daryti tobulesná, sudëtingesná, plëtoti, rutulioti“<br />
jau gerokai nutolusi nuo pagrindinës reikðmës „vynioti, supti vystyklais“;<br />
plg. vyti „sukti“);; dëstyti, dësto, dëstë (: dëti); skirstyti, skirsto, skirstë<br />
(: skirti); daigstyti, daigsto, daigstë (: diegti); durstyti, dursto, durstë (: durti);
239<br />
dþiaustyti, dþiausto, dþiaustë (: dþiauti); globstyti, globsto, globstë (: globti);<br />
glostyti, glosto, glostë (plg. glosti LKÞ III 432); gobstyti, gobsto, gobstë (: gobti);<br />
grëbstyti, grëbsto, grëbstë (: grëbti); grobstyti, grobsto, grobstë (: grobti);<br />
irstyti, irsto, irstë (: irtiŸs); juostyti, juosto, juostë (: juosti); kalstyti, kalsto,<br />
kalstë (: kalti); karstyti, karsto, karstë (: karti); kaustyti, kausto, kaustë (plg.<br />
kauti „muðti; kalti (kalvëje)“ LKÞ V 450); klostyti, klosto, klostë (: kloti);<br />
kraustyti, krausto, kraustë (: krauti); kulstyti, kulsto, kulstë (: kulti); kurstyti,<br />
kursto, kurstë (: kurti); laistyti, laisto, laistë (: lieti)…<br />
Þr. dar (Bût 164; Jakaitienë, 1973, 23–24; Laigonaitë, 1978, 74; Stundþia,<br />
1993, 61; Stundþia, 1994, 79; Stundþia, 1995, 127, 128; Vidþiûnas,<br />
1997, 195, 196).<br />
Prie ðiø vediniø ðliejasi du nedaþni veiksmaþodþiai, turintys á priesagas<br />
panaðius baigmenis: – ;; – ;; muistyti, muisto, muistë; paistyti, paisto,<br />
paistë.<br />
Priesagos Ÿstyti vediniams nebûdinga ðaknies priegaidþiø kaita. Taèiau<br />
vienas veiksmaþodis teikiamas su tvirtaprade ðaknimi, nors pamatinis<br />
þodis kirèiuojamas tvirtagaliðkai: – ;; – ;; siulpstyti, siulpsto,<br />
siulpstë (: siulpti; plg. dar siulpëti; siulpëti LKÞ XII 599; siulpstauti LKÞ<br />
XII 600; turbût ámanomas ir iðt. siulpt).<br />
Tvirtapradæ ðakná taip pat turi nedaþnas veiksmaþodis taikstyti,<br />
taiksto, taikstë, siejamas su trumpos ðaknies pirminiu veiksmaþodþiu<br />
tikti (plg. dar taikyti, taiko, taikë).<br />
Ðiaip jau beveik visi miðrieji veiksmaþodþiai, grindþiami tvirtagalës ar<br />
trumpos ðaknies þodþiais, yra kito kirèiavimo tipo (þr. p. 308).<br />
Ankstesnë lytis saikstyti, saiksto, saikstë RÞ 320 vëliau pakeista dësninga<br />
tvirtapradþio ðakninio kirèiavimo forma saikstyti, saiksto, saikstë<br />
(plg. siekti) DÞ1 690, DÞ2 677, DÞ3 670, MKÞ 283, þr. dar saikstyti, saiksto,<br />
saikstë ir saikstyti, saiksto, saikstë SkRÞ 1234 (plg. saikstyti, saiksto,<br />
saikstë; saikstyti, saiksto, saikstë LKÞ XII 12).<br />
Nekodifikuotoje kalboje vartojama daugiau gretimybiø, turinèiø kirèiuotà<br />
bendraties priesagà ir tvirtagalæ esamojo bei bûtojo kartinio laiko<br />
formø ðakná: daigstau BûgRR II 343, daigstyti SkÞD 461, daigstyti SkÞD<br />
537, daigstyti, daigsto, daigstë; daigstyti, daigsto, daigstë LKÞ II 216; durstyti<br />
SkÞD 537, durstyti, dursto, durstë; durstyti, dursto, durstë LKÞ II 909;<br />
gobstyti, gobsto, gobstë; gobstyti LKÞ III 468 (plg. gobti, gobia, gobë; gobti<br />
LKÞ III 470); lamstyti BûgRR I 454, II 261, SkÞD 538, lamstyti, lamsto,<br />
lamstë; lamstyti LKÞ VII 114; samstyti, samsto, samstë; samstyti, samsto,
240<br />
samstë LKÞ XII 109, samstyti, samsto, samstë DrskÞ 316; vangstyti BûgRR<br />
I 513, II 478, SkDA 235, 254, SkÞD 464, 538, vangstyti, vangsto, vangstë;<br />
vangstyti, vangsto, vangstë LKÞ XVIII 113.<br />
Sangràþi niai veiksmaþodþiai bk. kirèiuojami taip pat kaip ir nesangràþiniai:<br />
– ;; vystytis, vystosi, vystësi;; èiulpstytis, èiulpstosi, èiulpstësi<br />
(nesangràþinë lytis DÞ3 nenurodoma; plg. èiulpti, èiulpia, èiulpë; iðt. èiulpt);<br />
gobstytis, gobstosi, gobstësi; grobstytis, grobstosi, grobstësi; irstytis, irstosi, irstësi;<br />
karstytis, karstosi, karstësi; klostytis, klostosi, klostësi; kraustytis, kraustosi,<br />
kraustësi; markstytis, markstosi, markstësi (nesangràþinë lytis DÞ3 nenurodoma;<br />
plg. merktiŸs); muistytis, muistosi, muistësi; niaukstytis, niaukstosi,<br />
niaukstësi (nesangràþinë lytis bk. nevartojama; plg. niauktiŸs);<br />
saikstytis, saikstosi, saikstësi; siulpstytis, siulpstosi, siulpstësi; skirstytis, skirstosi,<br />
skirstësi; sulpstytis, sulpstosi, sulpstësi (nesangràþinë lytis bk. nevartojama;<br />
plg. sulpti, sulpia, sulpë); ðluostytis, ðluostosi, ðluostësi…<br />
Vieno veiksmaþodþio kirèiavimo norma bk. tikslinta: markstyti,<br />
marksto, markstë „?“ Kam II 72, RÞ 269, markstyti, marksto, markstë<br />
„mirkèioti; sngr. tarpais merktis“ DÞ1 444, SkRÞ 792, markstytis, markstosi,<br />
markstësi MKÞ 229, markstytis, markstosi, markstësi „tarpais merktis“<br />
(plg. merktiŸs) DÞ2 385, LTÞ 177, DÞ3 383 (plg. markstyti, marksto,<br />
markstë; markstyti, marksto, markstë LKÞ VII 867, markstyties, markstos,<br />
markstës DûnÞ 188; kirèiavimà markstyti K. Bûga laikë klaida,<br />
þr. BûgRR II 709, 723).<br />
Þr. dar nekodifikuotos kalbos gretimybes: èiulpstytis, èiulpstosi, èiulpstësi;<br />
èiulpstytis LKÞ II 153; niaukstytis, niaukstosi, niaukstësi; niaukstytis,<br />
niaukstosi, niaukstësi LKÞ VIII 763 (plg. niaukti; niaukti LKÞ VIII 764);<br />
sulpstyti(s), sulpsto(si), sulpstë(si); sulpstyti(s), sulpsto(si), sulpstë(si) LKÞ<br />
XIV 140, sulpstyties, sulpstos, sulpstës DûnÞ 358.<br />
Prieðdëliniai veiksmaþodþiai bk. iðlaiko neprieðdëliniø kirèiavimo<br />
ypatybes.<br />
suŸ: – ;; – ;; sudaigstyti, sudaigsto, sudaigstë; sudëstyti, sudësto, sudëstë;<br />
sudurstyti, sudursto, sudurstë; sudþiaustyti, sudþiausto, sudþiaustë; suglostyti,<br />
suglosto, suglostë; sugrëbstyti, sugrëbsto, sugrëbstë; sukalstyti, sukalsto,<br />
sukalstë; sukarstyti, sukarsto, sukarstë; sukaustyti, sukausto, sukaustë; suklostyti,<br />
suklosto, suklostë; sukraustyti, sukrausto, sukraustë; sukurstyti,<br />
sukursto, sukurstë; sulaistyti, sulaisto, sulaistë; sumaustyti, sumausto, sumaustë;<br />
sumuistyti, sumuisto, sumuistë; sunarstyti, sunarsto, sunarstë; supaistyti,<br />
supaisto, supaistë; supilstyti, supilsto, supilstë…
241<br />
iðŸ: – ;; iðdëstyti, iðdësto, iðdëstë; iðvystyti, iðvysto, iðvystë;; iðdaigstyti, iðdaigsto,<br />
iðdaigstë; iðdurstyti, iðdursto, iðdurstë; iðdþiaustyti, iðdþiausto, iðdþiaustë;<br />
iðgrëbstyti, iðgrëbsto, iðgrëbstë; iðgrobstyti, iðgrobsto, iðgrobstë; iðkarstyti,<br />
iðkarsto, iðkarstë; iðkraustyti, iðkrausto, iðkraustë; iðlaistyti, iðlaisto,<br />
iðlaistë; iðnarstyti, iðnarsto, iðnarstë; iðpilstyti, iðpilsto, iðpilstë; iðpjaustyti,<br />
iðpjausto, iðpjaustë; iðsamstyti, iðsamsto, iðsamstë; iðskirstyti, iðskirsto, iðskirstë;<br />
iðstvarstyti, iðstvarsto, iðstvarstë…<br />
paŸ: – ;; paskirstyti, paskirsto, paskirstë;; padurstyti, padursto, padurstë;<br />
padþiaustyti, padþiausto, padþiaustë; paglostyti, paglosto, paglostë; pagrëbstyti,<br />
pagrëbsto, pagrëbstë; pairstyti, pairsto, pairstë; pakaustyti, pakausto, pakaustë;<br />
pakurstyti, pakursto, pakurstë; palaistyti, palaisto, palaistë; pamaustyti,<br />
pamausto, pamaustë; pamuistyti, pamuisto, pamuistë; papaistyti, papaisto,<br />
papaistë; papjaustyti, papjausto, papjaustë; paðluostyti, paðluosto, paðluostë…<br />
apŸ (apiŸ): – ;; – ;; apdaigstyti, apdaigsto, apdaigstë; apdþiaustyti, apdþiausto,<br />
apdþiaustë; apglostyti, apglosto, apglostë; apgobstyti, apgobsto,<br />
apgobstë; apgrëbstyti, apgrëbsto, apgrëbstë; apgrobstyti, apgrobsto, apgrobstë;<br />
apipjaustyti, apipjausto, apipjaustë; apkarstyti, apkarsto, apkarstë; apkaustyti,<br />
apkausto, apkaustë; apklostyti, apklosto, apklostë; apkraustyti,<br />
apkrausto, apkraustë; aplaistyti, aplaisto, aplaistë; apðluostyti, apðluosto,<br />
apðluostë; aptvarstyti, aptvarsto, aptvarstë…<br />
priŸ: – ;; – ;; pridaigstyti, pridaigsto, pridaigstë; pridþiaustyti, pridþiausto,<br />
pridþiaustë; priglostyti, priglosto, priglostë; prigrobstyti, prigrobsto, prigrobstë;<br />
prikarstyti, prikarsto, prikarstë; prikaustyti, prikausto, prikaustë; priklostyti,<br />
priklosto, priklostë; prikurstyti, prikursto, prikurstë; prilaistyti, prilaisto,<br />
prilaistë; primaustyti, primausto, primaustë; pripaistyti, pripaisto, pripaistë;<br />
pripilstyti, pripilsto, pripilstë; pripjaustyti, pripjausto, pripjaustë…<br />
nuŸ: – ;; – ;; nudþiaustyti, nudþiausto, nudþiaustë; nugrëbstyti, nugrëbsto,<br />
nugrëbstë; nukarstyti, nukarsto, nukarstë; nuklostyti, nuklosto, nuklostë;<br />
nukraustyti, nukrausto, nukraustë; nulaistyti, nulaisto, nulaistë; numaustyti,<br />
numausto, numaustë; nupilstyti, nupilsto, nupilstë; nupjaustyti, nupjausto,<br />
nupjaustë; nusamstyti, nusamsto, nusamstë; nuðluostyti, nuðluosto,<br />
nuðluostë…<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþdaigstyti, uþdaigsto, uþdaigstë; uþglostyti, uþglosto, uþglostë;<br />
uþkarstyti, uþkarsto, uþkarstë; uþkaustyti, uþkausto, uþkaustë; uþklostyti,<br />
uþklosto, uþklostë; uþkraustyti, uþkrausto, uþkraustë; uþlaistyti, uþlaisto,<br />
uþlaistë; uþmaustyti, uþmausto, uþmaustë; uþnarstyti, uþnarsto, uþnarstë;<br />
uþpilstyti, uþpilsto, uþpilstë; uþpjaustyti, uþpjausto, uþpjaustë…
242<br />
áŸ: – ;; – ;; ádaigstyti, ádaigsto, ádaigstë; áklostyti, áklosto, áklostë; ákraustyti,<br />
ákrausto, ákraustë; ákurstyti, ákursto, ákurstë; ápilstyti, ápilsto, ápilstë; ápjaustyti,<br />
ápjausto, ápjaustë; ávarstyti, ávarsto, ávarstë.<br />
atŸ (atiŸ): – ;; – ;; atidaigstyti, atidaigsto, atidaigstë; atkraustyti, atkrausto,<br />
atkraustë.<br />
parŸ: – ;; – ;; parkraustyti, parkrausto, parkraustë.<br />
praŸ: – ;; – ;; prakraustyti, prakrausto, prakraustë.<br />
Prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; perkaustyti, perkausto, perkaustë;<br />
perkraustyti, perkrausto, perkraustë; perskirstyti, perskirsto, perskirstë; perðluostyti,<br />
perðluosto, perðluostë.<br />
Þr. dar nekodifikuotos kalbos prieðdëliniø veiksmaþodþiø kirèiavimo<br />
gretimybes: apdaigstyti, apdaigsto, apdaigstë; apdaigstyti LKÞ II 216;<br />
pridaigstyti, pridaigsto, pridaigstë; pridaigstyti, pridaigsto, pridaigstë LKÞ<br />
II 217.<br />
Prieðdëliniai sangràþi niai veiksmaþodþiai bk. kirèiuojami<br />
taip pat kaip ir neprieðdëliniai, nesangràþiniai.<br />
suŸ: – ;; susiklostyti, susiklosto, susiklostë;; susidëstyti, susidësto, susidëstë;<br />
susidþiaustyti, susidþiausto, susidþiaustë; susiglostyti, susiglosto, susiglostë;<br />
susikarstyti, susikarsto, susikarstë; susikraustyti, susikrausto, susikraustë;<br />
susilaistyti, susilaisto, susilaistë; susimaustyti, susimausto, susimaustë;<br />
susimuistyti, susimuisto, susimuistë; susipjaustyti, susipjausto, susipjaustë;<br />
susiskirstyti, susiskirsto, susiskirstë; susiðluostyti, susiðluosto, susiðluostë;<br />
susitaikstyti, susitaiksto, susitaikstë…<br />
iðŸ: – ;; iðsiskirstyti, iðsiskirsto, iðsiskirstë; iðsivystyti, iðsivysto, iðsivystë;;<br />
iðsidëstyti, iðsidësto, iðsidëstë; iðsidþiaustyti, iðsidþiausto, iðsidþiaustë; iðsikarstyti,<br />
iðsikarsto, iðsikarstë; iðsikraustyti, iðsikrausto, iðsikraustë; iðsilaistyti,<br />
iðsilaisto, iðsilaistë; iðsisamstyti, iðsisamsto, iðsisamstë; iðsiðluostyti, iðsiðluosto,<br />
iðsiðluostë; iðsivarstyti, iðsivarsto, iðsivarstë.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasiirstyti, pasiirsto, pasiirstë; pasikarstyti, pasikarsto, pasikarstë;<br />
pasikaustyti, pasikausto, pasikaustë; pasimuistyti, pasimuisto, pasimuistë;<br />
pasiniaukstyti, pasiniauksto, pasiniaukstë; pasipjaustyti, pasipjausto,<br />
pasipjaustë; pasiskirstyti, pasiskirsto, pasiskirstë; pasiðluostyti, pasiðluosto,<br />
pasiðluostë.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsikarstyti, apsikarsto, apsikarstë; apsiklostyti, apsiklosto,<br />
apsiklostë; apsikraustyti, apsikrausto, apsikraustë; apsilaistyti, apsilaisto,<br />
apsilaistë; apsiðluostyti, apsiðluosto, apsiðluostë; apsitvarstyti, apsitvarsto,<br />
apsitvarstë; apsiuostyti, apsiuosto, apsiuostë.
243<br />
priŸ: – ;; – ;; prisiglostyti, prisiglosto, prisiglostë; prisigrobstyti, prisigrobsto,<br />
prisigrobstë; prisikarstyti, prisikarsto, prisikarstë; prisipjaustyti, prisipjausto,<br />
prisipjaustë; prisiuostyti, prisiuosto, prisiuostë.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusiklostyti, nusiklosto, nusiklostë; nusikraustyti, nusikrausto,<br />
nusikraustë; nusilaistyti, nusilaisto, nusilaistë; nusiðluostyti, nusiðluosto,<br />
nusiðluostë.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsiklostyti, uþsiklosto, uþsiklostë; uþsikraustyti, uþsikrausto,<br />
uþsikraustë; uþsimaustyti, uþsimausto, uþsimaustë.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásikraustyti, ásikrausto, ásikraustë; ásipjaustyti, ásipjausto, ásipjaustë.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsikraustyti, atsikrausto, atsikraustë.<br />
parŸ: – ;; – ;; parsikraustyti, parsikrausto, parsikraustë.<br />
Sangràþiniø veiksmaþodþiø prieðdëlis perŸ yra kirèiuotas: – ;; – ;; persikraustyti,<br />
persikrausto, persikraustë.<br />
Studentai linksta kirèiuoti ðitaip: dëstyti (krt. 38:0), dëstau (krt. 38:0);<br />
markstytis (krt. 10:24); markstosi (prg. 17:17); paistyti (49:0), paisto (prg.<br />
49:0); samstyti (krt. 22:10), samsto (prg. 23:9); stvarstyti (krt. 26:2), stvarsto<br />
(prg. 26:2); tvarstyti (krt. 33:7), tvarstau (krt. 32:7).<br />
Priesagos Ÿoti vediniai<br />
Pastovø ðaknies kirtá ir tvirtapradæ priegaidæ turi kompaktiðka<br />
miðriøjø veiksmaþodþiø grupë, pasiþyminti ðiomis morfonologinëmis<br />
ypatybëmis: bendraties priesaga yra Ÿoti, bûtojo kartinio laiko – Ÿojo, esamojo<br />
laiko kamiengalis – Ÿo, ðaknies skiemens pagrindu eina ilgieji balsiai<br />
y, û, po kuriø prieð priesagà ar kamiengalá vartojami pavieniai priebalsiai:<br />
– ;; – ;; glûdoti, glûdo, glûdojo; gûþoti, gûþo, gûþojo; kyboti, kybo,<br />
kybojo; kyðoti, kyðo, kyðojo; kiûtoti, kiûto, kiûtojo; klûpoti, klûpo, klûpojo;<br />
kniûboti, kniûbo, kniûbojo; niûroti, niûro, niûrojo; rymoti, rymo, rymojo;<br />
rûsoti, rûso, rûsojo; sprûdoti, sprûdo, sprûdojo; styroti, styro, styrojo; svyroti,<br />
svyro, svyrojo; tykoti, tyko, tykojo; tásoti, táso, tásojo; tysoti, tyso, tysojo…<br />
Þr. dar (Laigonaitë, 1978, 74; LV 146; SkBK 31, 33; Stundþia, 1995,<br />
129; Vidþiûnas, 1997, 199).<br />
Vediniø ir pamatiniø þodþiø ðaknies prozodinis santykis galimas trejopas<br />
(neminint tø veiksmaþodþiø, kurie neturi aiðkaus darybos pamato):<br />
a) vediniø ðaknies tvirtapradë priegaidë atitinka pamatiniø veiksmaþodþiø<br />
t v i r t agalæ priegaidæ (vediniams bûdinga priegaidþiø kaita),<br />
plg.: gûþoti – gûþtiŸs; tásoti – tásti; tæsti-s; tysoti – tiestiŸs;
244<br />
b) vediniø ðaknies ilgieji tvirtapradþiai balsiai yra pakeitæ pirminiø<br />
veiksmaþodþiø bendraties ðaknies t r umpuosius balsius (kartais<br />
jie áeina á miðriøjø dvigarsiø sudëtá), plg.: glûdoti – glusti (plg. dar<br />
glaustiŸs); kyboti – kibti; kyðoti – kiðti; klûpoti – klupti (plg. dar klauptiŸs);<br />
kniûboti – kniubti (plg. dar kniaubtiŸs); rymoti – paŸrimti (plg. dar remtiŸs);<br />
styroti – stirti; svyroti – svirti; tvyroti – tvirti „tvirtai laikytis“ LKÞ XVII<br />
315 (plg. dar tverti);<br />
c) vedinyje iðlaikoma pamatinio þodþio ðaknies t v i r t apradë priegaidë,<br />
plg.: sprûdoti – sprûsti; spraustiŸs; þr. dar minëtà galimà santyká kniûboti<br />
– kniaubtiŸs.<br />
Plg. (Jakaitienë, 1976, 32; Stundþia, 1994, 81).<br />
Vienas kitas miðrusis veiksmaþodis su priesaga Ÿoti yra kirèiuojamas<br />
kitaip (þr. p. 264, 297).<br />
Dësningas kirèiavimo variantas sprûdoti, sprûdo, sprûdojo DÞ3 727<br />
pateiktas kaip gretimybë ðalia anksèiau teikiamo sprûdoti, sprûdo, sprûdojo<br />
DÞ1 759, DÞ2 734 (plg. sprûdoti, sprûdo, sprûdojo; sprûdoti, sprûdo,<br />
sprûdojo LKÞ XIII 538). LKÞ pavyzdþiai rodo, kad gyvojoje kalboje vartojamas<br />
tik tvirtapradës ðaknies variantas, o tvirtagaliðkai kirèiuojamas<br />
þodis yra paimtas ið þodynø. Tvirtagalë ðaknis nepridera prie bk. sistemos<br />
– tokio kirèiavimo miðriøjø veiksmaþodþiø su priesaga Ÿoti (bei alomorfais<br />
Ÿsoti/Ÿðoti) bk. nëra (istoriðkai þiûrint, bûtø paþeidþiamas Sosiûro<br />
dësnis). Teoriðkai pateisinamas galëtø bûti priesaginis veiksmaþodis sprûdoti,<br />
sprûdoja, sprûdojo (plg. èiuopoti, èiuopoja, èiuopojo ir kt., þr. p. 380).<br />
Tam paèiam kirèiavimo tipui priklauso daþnas veiksmaþodis saugoti,<br />
saugo, saugojo, iðsiskiriantis ið aptartø vediniø tuo, kad jo ðaknyje vartojamas<br />
dvibalsis (o ne ilgasis balsis), ðis þodis nereiðkia rezultatinës<br />
bûsenos, pagaliau – jis neturi aiðkaus darybos pamato. Be kitø morfonologiniø<br />
poþymiø, prie nagrinëjamø miðriøjø veiksmaþodþiø já jungia<br />
pavienis priebalsis, einantis tarp ðaknies skiemens pagrindo ir priesagos<br />
(ar kamiengalio); þr. dar (LKG II 302; LV 146; SkBK 31; Stundþia,<br />
1995, 127).<br />
Rodos, dar galima bûtø minëti porà kitokios fonetinës sandaros, bet<br />
panaðaus kirèiavimo retø veiksmaþodþiø: gumðoti, gumðo, gumðojo; kimðoti,<br />
kimðo, kimðojo (: kimðti). Taèiau negalima bûti tikriems, ar priebalsis<br />
ð neslepia savyje priesagos Ÿsoti (Ÿðoti). Kita vertus, pastarøjø priesagø<br />
vediniø bendratis ir bûtasis kartinis laikas bk. paprastai neiðlaiko<br />
ðaknies kirèio (þr. p. 291). Beje, vieno jø kirèiavimas bk. þodynuose svy-
245<br />
ruoja: gumðoti, gumðo, gumðojo DÞ1 240, MKÞ 182, gumðoti, gumðo, gumðojo<br />
DÞ2 192, DÞ3 194 (plg. gumðoti, gumðo, gumðojo; gumðoti, gumðo,<br />
gumðojo LKÞ III 727).<br />
Pastaruoju metu á bk. bandoma ásileisti kirèiavimo gretimybiø: rymoti,<br />
rymo, rymojo Kam II 101, SkBK 31, 33, 73, RV 161, RÞ 317, LV 475, DÞ1<br />
676, LKG II 29; SkRÞ 1205, DLKG 395, MKÞ 280, rymoti, rymo, rymojo<br />
ir rymoti, rymo, rymojo DÞ2 667, LTÞ 253, DÞ3 660 (plg. rymau, rymoti<br />
BûgRR II 461, rymoti SkÞD 509, rymoti, rymo, rymojo; rymoti, rymo, rymojo<br />
LKÞ XI 624, rymoti, rymo, rymojo DrskÞ 305, DLKG 387, rymoti,<br />
rymo, rymojo GrinV 19); þr. dar (Buch, 1961, 114; KF 53; Laigonaitë,<br />
1978, 26; LP 88; Otræbski, 1965, 340, 345; Paulauskienë, 1994, 265; Stundþia,<br />
1994, 81; Vaitkevièiûtë, 1997, 120; Vidþiûnas, 1997, 199). Antrasis<br />
variantas ðnekamojoje kalboje vis labiau plinta (plg. ne tik ðio þodþio, bet<br />
ir kitø veiksmaþodþiø kirèiavimo polinkius, p. 247), bet jis klibina ðio bûrio<br />
vediniø kirèiavimo mikrosistemà (neatitinka ir Sosiûro dësnio). Toks<br />
kirèiavimas bk. bûdingas tik vienam veiksmaþodþiui ieðkoti, ieðko, ieðkojo<br />
(þr. p. 265). Ðis daþnas kiek kitokios fonetinës sandaros þodis, matyt, yra<br />
„blogas“ pavyzdys kitiems miðriesiems veiksmaþodþiams.<br />
Nekodifikuotoje kalboje esama ir daugiau kirèiavimo dvejopumø, bet<br />
kol kas á bk. jie neásileidþiami: klûpau, klûpoti BûgRR II 460, 640, III<br />
708, klûpoti SkÞD 509, 510, klûpoti, klûpo, klûpojo; klûpoti LKÞ VI 180,<br />
klûpoti, klûpau, klûpojo DrskÞ 159 (þr. dar LP 88); kniûbau, kniûboti<br />
BûgRR II 460, kniûboti SkÞD 332, 509, kniûboti, kniûbo, kniûbojo; kniûboti<br />
LKÞ VI 260; niûroti BûgRR II 374, SkÞD 273, niûroti, niûro, niûrojo;<br />
niûroti LKÞ VIII 840; styrau, styroti BûgRR II 461, styroti SkÞD 509,<br />
styroti, styro, styrojo; styroti; styroti, styro, styrojo LKÞ XIII 824, styroti, styro,<br />
styrojo GrinV 20; tásau, tásoti BûgRR II 461, tásoti SkÞD 509, tásoti,<br />
táso, tásojo; tásoti, táso, tásojo LKÞ XVI 436; tûnau, tûnoti BûgRR II 640,<br />
tûnoti SkÞD 509, tûnoti, tûno, tûnojo; tûnoti, tûno, tûnojo LKÞ XVII 23,<br />
tûnoti, tûno, tûnojo DrskÞ 422; þr. dar (Derksen, 1996, 297; Vitkauskas,<br />
1994a, 109; Vitkauskas, 2001, 124).<br />
„Vietoj kai kuriø ðio tipo veiksmaþodþiø esamojo laiko formø yra vartojamos<br />
dubletinës formos su Ÿoja, pvz.: kyboja, kiûtoja, klûpoja, saugoja,<br />
tykoja“ (LKG II 243); þr. dar (Stundþia, 1994, 81). DÞ3 teikiamos ðiø<br />
veiksmaþodþiø morfologinës gretimybës: kiûtoti, kiûto (kiûtoja), kiûtojo;<br />
klûpoti, klûpo (klûpoja), klûpojo; saugoti, saugo (saugoja), saugojo; tvyloti,<br />
tvylo (tvyloja), tvylojo.
246<br />
Nekodifikuotoje kalboje tokiø dvejybiø yra gana daug: glûdoti, glûdo<br />
(glûdoja), glûdojo LKÞ III 437; gûþoti, gûþo (gûþoja), gûþojo LKÞ III 771;<br />
kyboti, kybo (kyboja), kybojo LKÞ V 731; kniûboti, kniûbo (kniûboja), kniûbojo;<br />
niûroti, niûro (niûroja), niûrojo LKÞ VIII 841; rymoti, rymo (rymoja),<br />
rymojo LKÞ XI 624; sprûdoti, sprûdo (sprûdoja), sprûdojo LKÞ XIII<br />
538; styroti, styro (styroja), styrojo LKÞ XIII 824; svyroti, svyro (svyroja),<br />
svyrojo LKÞ XIV 369; tykoti, tyko (tykoja), tykojo LKÞ XVI 254; tûnoti,<br />
tûno (tûnoja), tûnojo LKÞ XVII 23; þr. dar (Grinaveckienë, 1957, 156).<br />
Ðakniniam kirèiavimui esamojo laiko pavidalas neturi átakos. Taèiau<br />
priesaginës esamojo laiko lytys sudaro palankias sàlygas ásitvirtinti visø<br />
pagrindiniø formø priesagos kirèiui (plg. tikruosius priesagø Ÿ(i)oti, Ÿnoti<br />
vedinius, turinèius priesagos kirtá, p. 436, 451). Prie priesaginiø veiksmaþodþiø<br />
kirèiavimo sistemos visai pritampa nekodifikuotos kalbos duomenys:<br />
rymoti, rymoja, rymojo LKÞ XI 624; saugoti, saugoja, saugojo<br />
LKÞ XII 182; tykoti, tykoja, tykojo LKÞ XVI 254; tásoti, tásoja, tásojo<br />
LKÞ XVI 436; tvyroti, tvyroja, tvyrojo LKÞ XVII 308. Galima manyti,<br />
kad rymoti, rymo, rymojo tipo veiksmaþodþiai yra sudurstyti: bendratis<br />
ir bûtasis kartinis laikas kirèiuojamas kaip tikrøjø priesaginiø veiksmaþodþiø,<br />
o esamasis laikas yra iðlaikæs paveldëtà ðakniná miðriojo veiksmaþodþio<br />
kirtá. Bk. sistema bûtø sveikesnë, jeigu teiktume tokias gretimybes:<br />
rymoti, rymo, rymojo ir rymoti, rymoja, rymojo (ne tik ðio, bet<br />
gal ir kai kuriø kitø veiksmaþodþiø).<br />
Nedaþnas sangràþi n i s veiksmaþodis saugotis, saugosi, saugojosi<br />
bk. kirèiuojamas taip pat kaip ir nesangràþinis.<br />
Prieðdëliniai veiksmaþodþiai bk. iðlaiko neprieðdëliniø lyèiø kirèiavimo<br />
ypatybes.<br />
iðŸ: – ;; iðsaugoti, iðsaugo, iðsaugojo;; iðkiûtoti, iðkiûto, iðkiûtojo; iðtûnoti,<br />
iðtûno, iðtûnojo; iðtvyroti, iðtvyro, iðtvyrojo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasaugoti, pasaugo, pasaugojo; patysoti, patyso, patysojo;<br />
patûnoti, patûno, patûnojo; patvyroti, patvyro, patvyrojo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nurymoti, nurymo, nurymojo; nusaugoti, nusaugo, nusaugojo;<br />
nutykoti, nutyko; nutykojo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisaugoti, prisaugo, prisaugojo; pritykoti, prityko, pritykojo.<br />
apŸ: – ;; apsaugoti, apsaugo, apsaugojo.<br />
praŸ: – ;; – ;; prarymoti, prarymo, prarymojo.<br />
suŸ: – ;; – ;; sutykoti, sutyko, sutykojo.<br />
Plg. bk. leidþiamas kirèiavimo gretimybes: nurymoti, nurymo, nurymojo<br />
DÞ2 454, nurymoti, nurymo, nurymojo ir nurymoti, nurymo, nurymojo
247<br />
DÞ3 587 (þr. dar nurymoti, nurymo, nurymojo; nurymoti LKÞ XI 625);<br />
prarymoti, prarymo, prarymojo DÞ2 596, LKG II 35, prarymoti, prarymo,<br />
prarymojo ir prarymoti, prarymo, prarymojo DÞ3 587 (plg. prarymoti, prarymo,<br />
prarymojo; prarymoti, prarymojo LKÞ XI 626, prarymoti, prarymo,<br />
prarymojo GrinV 19).<br />
Þr. dar nekodifikuotos kalbos kirèiavimo dvejopumus: patûnoti, patûno,<br />
patûnojo; patûnoti, patûnojo LKÞ XVII 24, patûnojai DrskÞ 422;<br />
pratûnoti, pratûno, pratûnojo LKÞ XVII 24, pratûnoti, pratûno, pratûnojo<br />
GrinV 19.<br />
Prieðdëliniai sangràþi niai veiksmaþodþiai bk. kirèiavimu sutampa<br />
su neprieðdëliniais, nesangràþiniais.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsisaugoti, apsisaugo, apsisaugojo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsisaugoti, iðsisaugo, iðsisaugojo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasisaugoti, pasisaugo, pasisaugojo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisisaugoti, prisisaugo, prisisaugojo.<br />
Studentai linkæ kirèiuoti ðitaip: glûdoti (krt. 19:21), glûdau (krt. 34:8);<br />
kyboti (krt. 10:53), kybau (krt. 52:11), kybojo (krt. 10:26); kyðoti (krt.<br />
20:23); kiûtoti (krt. 11:30), kiûtau (krt. 34:7); klûpoti (krt. 29:69), klûpau<br />
(krt. 82:16), klûpojo (ktt. 8:28); kniûboti (krt. 20:17), kniûbai (krt.<br />
33:8); rymoti (krt. 6:57), rymau (krt. 59:3); styroti (krt. 14:28), styrau<br />
(krt. 35:6); tykoti (krt. 35:2), tykau (krt. 35:2); tysoti (krt. 12:29), tysau<br />
(krt. 32:10); tásoti (krt. 11:31), tásau (krt. 21:21); tûnoti (krt. 17:25), tûnau<br />
(krt. 39:2), tûnojo (krt. 5:31); tvyroti (krt. 19:22).<br />
Priesagos Ÿsëti/Ÿðëti vediniai<br />
Didþioji dalis ðios priesagos vediniø turi kirèiuotà bendraties ir bûtojo<br />
kartinio laiko priesagà ir tvirtapradæ esamojo laiko ðakná (þr. p. 251).<br />
Taèiau bk. teikiamas bûrelis miðriøjø veiksmaþodþiø, kuriø visos formos<br />
yra gavusios ðaknies kirtá ir tvirtapradæ priegaidæ: – ;; – ;; aiksëti,<br />
aiksi, aiksëjo; amsëti, amsi, amsëjo; bambsëti, bambsi, bambsëjo; dryksëti,<br />
dryksi, dryksëjo „ðokinëti“; kiuoksëti, kiuoksi, kiuoksëjo; krûpsëti, krûpsi,<br />
krûpsëjo; kumðëti, kumði, kumðëjo; kvëpsëti, kvëpsi, kvëpsëjo; raugsëti, raugsi,<br />
raugsëjo; sprengsëti, sprengsi, sprengsëjo; viauksëti, viauksi, viauksëjo…<br />
Beveik visi ðie veiksmaþodþiai sietini su tvirtapradþiais iðtiktukais,<br />
plg.: aiksëti – ai; aikt LKÞ I 37; amsëti – amt; bambsëti – bambt;<br />
dryksëti – drykt; kiuoksëti – kiuokt LKÞ V 917; krûpsëti – krûpt; kumðëti<br />
– kumðt; kvëpsëti – kvëpt; viauksëti – viaukt; þiauksëti – þiaukt. Ðalia
248<br />
veiksmaþodþiø raugsëti, sprengsëti lyg ir nëra reikiamø iðtiktukø, bet plg.<br />
tvirtapradës ðaknies priesaginius veiksmaþodþius raugëti; raugèioti;<br />
sprengëti LKÞ XIII 5<strong>03</strong> ir tvirtagalius pirminius veiksmaþodþius sprengti,<br />
springti (þr. dar iðt. springt LKÞ XIII 518).<br />
Morfonologinëmis ypatybëmis (iðskyrus kirèiavimà) aptariami veiksmaþodþiai<br />
nesiskiria nuo gausaus miðriøjø veiksmaþodþiø bûrio, turinèio<br />
kirèiuotà bendraties ir bûtojo kartinio laiko priesagà. Matyt, todël<br />
ne vienu atveju bk. norma svyruoja: aiksëti, aiksi, aiksëjo Kam II 9, RV<br />
58, LV 165, aiksëti, aiksi, aiksëjo RÞ 152, DÞ1 5, DÞ2 6, DÞ3 4 (plg.<br />
aiksëti, aiksi, aiksëjo; aiksëti BûgRR III 327, aiksëti, aiksi, aiksëjo; aiksëti<br />
LKÞ I 35); amsëti, amsi, amsëjo Kam II 11, RV 60, LV 171, SkRÞ 38,<br />
LTÞ 26, MKÞ 130, amsëti, amsi, amsëjo ir amsëti, amsi, amsëjo DÞ1 14,<br />
DÞ2 13, amsëti, amsi, amsëjo ir amsëti, amsi, amsëjo DÞ3 12 (plg. amsëti,<br />
amsi BûgRR III 438, amsëti, amsi, amsëjo; amsëti, amsi (amsi), amsëjo<br />
LKÞ I 122, amsëti, amsi, amsëjo GrinV 8; þr. dar KF 51, LP 87);<br />
bambsëti, bambsi, bambsëjo RÞ 167, DÞ1 65, DÞ2 71, bambsëti, bambsi,<br />
bambsëjo ir bambsëti, bambsi, bambsëjo DÞ3 72 (plg. bambsëti, bambsi,<br />
bambsëjo; bambsëti, bambsi, bambsëjo LKÞ I 635); kumðëti, kumði,<br />
kumðëjo RÞ 253, kumðëti, kumði, kumðëjo ir kumðëti, kumði, kumðëjo<br />
SkRÞ 691, kumðëti, kumði, kumðëjo Kam II 64, DÞ1 391, DÞ2 344, DÞ3<br />
341 (plg. kumðëti, kumði, kumðëjo; kumðëti LKÞ VI 884); sprengsëti,<br />
sprengsi, sprengsëjo SkBK 79, RV 175, RÞ 336, DÞ1 758, sprengsëti,<br />
sprengsi, sprengsëjo LV 512, DÞ2 733, SkRÞ 1370, DÞ3 726, MKÞ 299<br />
(plg. sprengsëti SkÞD 57, 468, sprengsëti, sprengsi, sprengsëjo; sprengsëti,<br />
sprengsi, sprengsëjo LKÞ XIII 504); viauksëti, viauksi, viauksëjo RÞ 370,<br />
DÞ1 936, viauksëti, viauksi, viauksëjo ir viauksëti, viauksi, viauksëjo DÞ2<br />
932, DÞ3 926, viauksëti, viauksi, viauksëjo LTÞ 347 (plg. viauksëti, viauksi,<br />
viauksëjo; viauksëti, viauksi, viauksëjo LKÞ XIX 71); þr. dar (Jakaitienë,<br />
1969, 37; Morkûnas, 1960, 24; Vaitkevièiûtë, 1997, 120; Zinkevièius,<br />
1966, 97).<br />
Nekodifikuotoje kalboje esama ir kitø veiksmaþodþiø gretimybiø: krûpsëti,<br />
krûpsi, krûpsëjo; krûpsëti LKÞ VI 717; kvëpsëti, kvëpsi, kvëpsëjo; kvëpsëti<br />
LKÞ VI 1072; þr. dar p. 252.<br />
Prieðdëliniai veiksmaþodþiai bk. iðlaiko neprieðdëliniø kirèiavimà.<br />
suŸ: – ;; – ;; suamsëti, suamsi, suamsëjo; suviauksëti, suviauksi, suviauksëjo.
249<br />
Neprieðdëliniø veiksmaþodþiø kirèiavimo gretimybes paprastai perima<br />
ir prieðdëlinës lytys: suamsëjo DÞ1 14, suamsëti, suamsi, suamsëjo ir<br />
suamsëti, suamsi, suamsëjo DÞ2 748, suamsëti, suamsi, suamsëjo ir suamsëti,<br />
suamsi, suamsëjo DÞ3 741 (plg. suamsëti, suamsi, suamsëjo LKÞ I<br />
122); suviauksëti, suviauksi, suviauksëjo DÞ2 796 (plg. viauksëti, viauksi,<br />
viauksëjo ir viauksëti, viauksi, viauksëjo DÞ2 932), suviauksëti, suviauksi,<br />
suviauksëjo ir suviauksëti, suviauksi, suviauksëjo DÞ3 790 (plg. suviauksëti,<br />
suviauksi, suviauksëjo; suviauksëti LKÞ XIX 72).<br />
Studentai linkæ kirèiuoti ðitaip: aiksëti (krt. 13:39), aiksi, 3 asm. (prg.<br />
47:5); amsëti (krt. 3:38; 1 stud. ðakná kirèiavo tvirtagaliðkai), amsi, 3 asm.<br />
(prg. 19:18); auksëti (krt. 3:31; 2 stud. paþymëjo tvirtagalæ ðaknies priegaidæ),<br />
auksi, 3 asm. (prg. 20:14); bambsëti (1:50), bambsi, 3 asm. (prg.<br />
9:40); krûpsëti (krt. 2:30); viauksëti (krt. 13:28), viauksi, 3 asm. (prg. 33:6).<br />
Priesagos Ÿëti vediniai<br />
Dauguma miðriøjø veiksmaþodþiø turi kirèiuotà bendraties ir bûtojo<br />
kartinio laiko priesagà Ÿëti, Ÿëjo (þr. p. 255, 261).<br />
Taèiau nedidelis bûrelis i kamieno miðriøjø veiksmaþodþiø bk. yra gavæs<br />
kirèiuotà tvirtapradæ visø formø ðakná: – ;; – ;; èiaudëti,<br />
èiaudi, èiaudëjo; kosëti, kosi, kosëjo; sergëti, sergi, sergëjo; skendëti, skendi,<br />
skendëjo; svaitëti, svaiti, svaitëjo; ðiauðëti, ðiauði, ðiauðëjo; vertëti, verti, vertëjo;<br />
þembëti, þembi, þembëjo.<br />
Þr. dar (SkBK 31, 33; Stundþia, 1995, 130; Vidþiûnas, 1997, 202).<br />
Jø santykis su pirminiais veiksmaþodþiais nevienodas:<br />
a) iðlaikoma ta pati t v i r t apradë ðaknies priegaidë, pvz.: ðiauðëti –<br />
ðiauðti, ðiauðia, ðiauðë;<br />
b) tvirtapradë ðaknies priegaidë yra pakeitusi t v i r t agalæ (vediniams<br />
bûdinga tvirtapradë metatonija), pvz.: skendëti – skæsti, skæsta,<br />
skendo; vertëti – virsti, virsta, virto; gal dar svaitëti – svaisti, svaista, svaito<br />
LKÞ XIV 267; þr. dar (Jakaitienë, 1973, 10; Jakaitienë, 1976, 31; Stundþia,<br />
1994, 82).<br />
Kitø miðriøjø veiksmaþodþiø daryba nëra motyvuota (juose galima<br />
áþiûrëti tik ðiaip baigmenis Ÿëti, Ÿëjo).<br />
Kai kuriø veiksmaþodþiø vartojamos esamojo laiko lyèiø morfologinës<br />
gretimybës su formantais Ÿëja, Ÿti (pvz.: kosi, kosëja, kosti; verti, vertëja;<br />
þembi, þembëja), bet tai neturi átakos kirèiavimui; þr. dar (Stundþia,<br />
1994, 82).
250<br />
Nekodifikuotoje kalboje pasitaiko kirèiavimo variantø: sergëti BûgRR<br />
II 154, 425, sergëti; sergëti SkDA 237, SkÞD 83, 523, sergëti, sergi, sergëjo;<br />
sergëti LKÞ XII 427, sergëti, sergëja, sergëjo DrskÞ 322; skendëti BûgRR<br />
II 142, 146, 464, SkDA 236, SkÞD 523, 526, skendëti, skendi, skendëjo;<br />
skendëti, skendi, skendëjo LKÞ XII 809 (K. Bûga kirèiavimà skendëti laikë<br />
klaida, þr. BûgRR II 187); vertëti BûgRR II 142, 146, 465, SkÞD 524,<br />
526, vertëti, vertëja (verti), vertëjo; vertëti, vertëja, vertëjo „visaip virsti, griûti“<br />
LKÞ XVII 879; þr. dar (Derksen, 1996, 355; Mayer, 1999, 15).<br />
Prieðdëliø vediniai bk. iðlaiko tà patá kirèiavimà.<br />
suŸ: – ;; – ;; suèiaudëti, suèiaudi, suèiaudëjo; sukosëti, sukosi, sukosëjo;<br />
suvertëti, suverti, suvertëjo; suþembëti, suþembi, suþembëjo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðkosëti, iðkosi, iðkosëjo; iðsergëti, iðsergi, iðsergëjo; iðvertëti,<br />
iðverti, iðvertëjo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pakosëti, pakosi, pakosëjo; pasergëti, pasergi, pasergëjo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþèiaudëti, uþèiaudi, uþèiaudëjo; uþkosëti, uþkosi, uþkosëjo.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsergëti, apsergi, apsergëjo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atkosëti, atkosi, atkosëjo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusergëti, nusergi, nusergëjo.<br />
Sangràþi niai veiksmaþodþiai irgi turi kirèiuotà tvirtapradæ ðakná:<br />
– ;; – ;; sergëtis, sergisi, sergëjosi; ðiauðëtis, ðiauðisi, ðiauðëjosi.<br />
Prieðdëliniai sangràþi niai veiksmaþodþiai kirèiavimu nesiskiria<br />
nuo neprieðdëliniø, nesangràþiniø.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusièiaudëti, nusièiaudi, nusièiaudëjo; nusikosëti, nusikosi,<br />
nusikosëjo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsikosëti, atsikosi, atsikosëjo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsisergëti, iðsisergi, iðsisergëjo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasisergëti, pasisergi, pasisergëjo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsikosëti, uþsikosi, uþsikosëjo.<br />
Studentai linksta kirèiuoti ðitaip: skendëti (krt. 33:8), skendi (prg. 32:8).<br />
Priesagos Ÿdëti vediniai<br />
Ðá priesagos variantà (su priebalsiu d) turi tik pora miðriøjø veiksmaþodþiø,<br />
kuriø eamojo laiko kamiengalis yra Ÿi ir visø formø ðaknis<br />
kirèiuojama tvirtapradiðkai: – ;; – ;; merdëti, merdi, merdëjo; sverdëti,<br />
sverdi, sverdëjo.<br />
Plg. taip pat kirèiuojamus miðriuosius priesagos Ÿëti veiksmaþodþius<br />
(p. 249); þr. dar (Jakaitienë, 1973, 8; LV 146; SkBK 31, 32; Stundþia,<br />
1995, 130; Vidþiûnas, 1997, 202).
251<br />
Vienas ðiø vediniø siejamas su tvirtagalës ðaknies pirminio veiksmaþodþio<br />
bendratimi (: mirti), kitas – su tvirtaprade bendratimi<br />
(: svirti); taèiau abiejø pamatiniø veiksmaþodþiø bûtojo kartinio laiko ðaknis<br />
vienoda – t r u m p a (mirë, sviro); plg. (Stundþia, 1994, 82).<br />
Bk. bûta abejoniø dël kirèiavimo ir esamojo laiko kamiengalio, o pastaruoju<br />
metu teikiama esamojo laiko priesaginë gretimybë: sverdëti, sverda,<br />
sverdëjo SkBK 80, sverdëti, sverda, sverdëjo ir sverdëti, sverda, sverdëjo<br />
LV 527, sverdëti, sverda, sverdëjo RV 180, sverdëti, sverdi, sverdëjo RÞ<br />
342, DÞ1 791, LTÞ 294, sverdëti, sverdi, sverdëjo ir sverdëti, sverdi, sverdëjo<br />
SkRÞ 1432, sverdëti, sverdi (sverdëja), sverdëjo DÞ2 800, DÞ3 794, MKÞ<br />
307 (plg. sverdu, sverdëti; sverdu, sverdëti BûgRR II 465, sverdëti; sverdëti<br />
SkÞD 527, sverdëti, sverdi (sverda, sverdëja), sverdëjo; sverdëti, sverdi (sverda,<br />
sverdþia, sverdëja), sverdëjo LKÞ XIV 307); þr. dar (Derksen, 1996,<br />
355; Skardþius, 1936b, 101–102; Skardþius, 1938, GK, 95; Stundþia, 1994,<br />
82; Vidþiûnas, 1997, 201, 206).<br />
Prieðdëlinës lytys bk. kirèiuojamos taip pat kaip ir neprieðdëlinës.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasverdëti, pasverdi, pasverdëjo.<br />
suŸ: – ;; – ;; susverdëti, susverdi, susverdëjo.<br />
Plg. nekodifikuotos kalbos kirèiavimo nevienodumus (ið dalies susijusius<br />
ir su morfologiniu pavidalu): pasverdëti; pasverdëti, pasverdi (pasverda,<br />
pasverda), pasverdëjo LKÞ XIV 308; susverdëti; susverdëti, susverdi<br />
(susverdëja, susverda), susverdëjo LKÞ XIV 308.<br />
Studentai kirèiuoja ðitaip: merdëti (krt. 38:1), merdþiu (prg. 39:1);<br />
sverdëti (krt. 38:4), sverdi, 3 asm. (prg. 39:2).<br />
VEIKSMAÞODÞIAI, KURIØ BENDRATIES<br />
IR BÛTOJO KARTINIO LAIKO PRIESAGA<br />
IR ESAMOJO LAIKO ÐAKNIS<br />
KIRÈIUOTA TVIRTAPRADË<br />
Bk. vartojama beveik 200 ðio tipo miðriøjø veiksmaþodþiø; juos asmenuojant<br />
kirtis iðlieka pastovus.<br />
Priesagos Ÿsëti/Ÿðëti vediniai<br />
Didþioji dalis miðriøjø veiksmaþodþiø, padarytø su priesaga Ÿsëti (arba<br />
alomorfu Ÿðëti, kurio priebalsis ð, einantis daþniausiai po k, iðreiðkia<br />
morfemø sanklodà) ir turinèiø ilgà ðakná bei esamojo laiko kamiengalá<br />
Ÿi, yra tokio kirèiavimo: – ;; – ;; barkðëti, barkði, barkðëjo; birbsëti, birbsi,
252<br />
birbsëjo; blyksëti, blyksi, blyksëjo; brûkðëti, brûkði, brûkðëjo; bûbsëti, bûbsi,<br />
bûbsëjo; burbsëti, burbsi, burbsëjo; bumbsëti, bumbsi, bumbsëjo; ciepsëti,<br />
ciepsi, ciepsëjo; cingsëti, cingsi, cingsëjo; cypsëti, cypsi, cypsëjo; èerkðëti,<br />
èerkði, èerkðëjo; èiaukðëti, èiaukði, èiaukðëjo; èiaupsëti, èiaupsi, èiaupsëjo;<br />
èinksëti, èinksi, èinksëjo; èirpsëti, èirpsi, èirpsëjo; èiulpsëti, èiulpsi,<br />
èiulpsëjo; èiurkðëti, èiurkði, èiurkðëjo; dygsëti, dygsi, dygsëjo; dilbsëti, dilbsi,<br />
dilbsëjo; dilgsëti, dilgsi, dilgsëjo; dingsëti, dingsi, dingsëjo; dryksëti, dryksi,<br />
dryksëjo; dunksëti, dunksi, dunksëjo; dvelksëti, dvelksi, dvelksëjo; dvilksëti,<br />
dvilksi, dvilksëjo; dzingsëti, dzingsi, dzingsëjo; gargsëti, gargsi, gargsëjo;<br />
girgsëti, girgsi, girgsëjo; grumðëti, grumði, grumðëjo; gurkðëti, gurkði,<br />
gurkðëjo…<br />
Þr. dar (LV 146; SkBK 32; Stundþia, 1995, 130, 131; Vidþiûnas, 1997,<br />
200, 201).<br />
„Dauguma ðio poskyrio veiksmaþodþiø yra padaryti ið iðtiktukø“ (LKG<br />
II 242). Kadangi beveik visi ilgosios ðaknies iðtiktukai su formantu Ÿt bk.<br />
kirèiuojami tvirtapradiðkai, galima sakyti, kad tà paèià priegaidæ<br />
yra perëmæs ir miðriøjø veiksmaþodþiø esamasis laikas, plg.: barkðëti, barkði,<br />
barkðëjo – barkðt; birbsëti, birbsi, birbsëjo – birbt; blyksëti, blyksi, blyksëjo<br />
– blykst; brûkðëti, brûkði, brûkðëjo – brûkðt; bumbsëti, bumbsi, bumbsëjo<br />
– bumbt; cingsëti, cingsi, cingsëjo – cingt; cypsëti, cypsi, cypsëjo – cypt ir<br />
kt.; þr. dar (Stundþia, 1994, 82). Jeigu miðriuosius veiksmaþodþius sietume<br />
su pirminiais veiksmaþodþiais, neretai galëtume áþvelgti tvirtapradæ<br />
priegaidþiø kaità, plg.: birbsëti, birbsi, birbsëjo – birbti, birbia, birbë; cypsëti,<br />
cypsi, cypsëjo – cypti, cypia, cypë; èiulpsëti, èiulpsi, èiulpsëjo – èiulpti,<br />
èiulpia, èiulpë; klyksëti, klyksi, klyksëjo – klykti, klykia, klykë; knarksëti,<br />
knarksi, knarksëjo – knarkti, knarkia, knarkë; kniauksëti, kniauksi, kniauksëjo<br />
– kniaukti, kniaukia, kniaukë; kurksëti, kurksi, kurksëjo – kurkti, kurkia,<br />
kurkë; pypsëti, pypsi, pypsëjo – pypti, pypia, pypë ir kt.; plg. (DLKG 394,<br />
396; Jakaitienë, 1968, 39; Jakaitienë, 1973, 10; Jakulis, 1997, 116; Stundþia,<br />
1994, 82; Stundþia, 1995, 131).<br />
Kai kurie panaðios morfonologinës sandaros veiksmaþodþiai bk. kirèiuojami<br />
kitaip (þr. p. 247, 297). Vienu kitu atveju bk. leidiniuose tikslinamas<br />
kirèiavimas (daþniausiai per variantus ar tiesiog pereinama prie<br />
èia aptarto modelio): barkðëti, barkði, barkðëjo RÞ 168, barkðëti, barkði,<br />
barkðëjo ir barkðëti, barkði, barkðëjo DÞ1 67, DÞ2 72, barkðëti, barkði, barkðëjo<br />
SkRÞ 146, LTÞ 44, DÞ3 73, MKÞ 141 (plg. barkðëti, barkði, barkðëjo;<br />
barkðëti, barkði, barkðëjo LKÞ I 659; þr. dar KF 51); blyksëti, blyksi, blyksë-
253<br />
jo RV 72, blyksëti, blyksi, blyksëjo Kam II 22, RÞ 174, LV 206, DÞ1 84,<br />
DÞ2 84, SkRÞ 177, DÞ3 86, MKÞ 146 (plg. blyksëti, blyksi, blyksëjo; blyksëti<br />
LKÞ I 915); ciepsëti, ciepsi, ciepsëjo RÞ 180, ciepsëti, ciepsi, ciepsëjo ir<br />
ciepsëti, ciepsi, ciepsëjo DÞ1 102, ciepsëti, ciepsi, ciepsëjo ir ciepsëti, ciepsi,<br />
ciepsëjo DÞ2 96, ciepsëti, ciepsi, ciepsëjo SkRÞ 210, LTÞ 58, DÞ3 98, MKÞ<br />
150 (plg. ciepsëti, ciepsi, ciepsëjo; ciepsëti, ciepsi, ciepsëjo LKÞ II 25 ciepsëti,<br />
ciepsi, ciepsëjo DrskÞ 49; þr. dar KF 51); cypsëti, cypsi, cypsëjo RV 180,<br />
cypsëti, cypsi, cypsëjo Kam II 25, RÞ 180, LV 217, DÞ1 1<strong>03</strong>, DÞ2 97, SkRÞ<br />
211, LTÞ 58, DÞ3 99, MKÞ 150 (plg. cypsëti, cypsi, cypsëjo; cypsëti LKÞ II<br />
40); èiaukðëti, èiaukði, èiaukðëjo RV 77, èiaukðëti, èiaukði, èiaukðëjo Kam<br />
II 26, LV 219, DÞ1 106, DÞ2 99, SkRÞ 216, DÞ3 101, MKÞ 151 (plg.<br />
èiaukðëti, èiaukði, èiaukðëjo; èiaukðëti, èiaukði (èiaukði), èiaukðëjo LKÞ II<br />
91); dygsëti, dygsi, dygsëjo SkBK 48, RV 82, RÞ 190, LV 232, DÞ1 136,<br />
SkRÞ 264, dygsëti, dygsi (dygsi), dygsëjo Kam II 31, dygsëti, dygsi, dygsëjo<br />
DÞ2 120, DÞ3 122, MKÞ 157 (plg. dygsëti, dygsi (dygsi), dygsëjo LKÞ II<br />
528); pliaukðëti, pliaukði, pliaukðëjo RV 151, pliaukðëti, pliaukði, pliaukðëjo<br />
RÞ 302, pliaukðëti, pliaukði, pliaukðëjo LV 439, DÞ1 597, DÞ2 574, SkRÞ<br />
1058, LTÞ 224, DÞ3 567, MKÞ 263 (plg. pliaukðëti, pliaukði, pliaukðëjo;<br />
pliaukðëti LKÞ X 201); springsëti, springsi, springsëjo RÞ 336, DÞ1 758,<br />
DÞ2 733, SkRÞ 1371, MKÞ 299, springsëti, springsi, springsëjo ir springsëti,<br />
springsi, springsëjo DÞ3 726 (plg. springsëti, springsi, springsëjo LKÞ XIII<br />
517; èia ir DûnÞ 346 nurodomas tik priesaginis ðakninio kirèiavimo veiksmaþodis<br />
springsëti, springsëja, springsëjo); triaukðëti, triaukði, triaukðëjo RV<br />
192, LV 558, triaukðëti, triaukði, triaukðëjo RÞ 358, DÞ1 869, DÞ2 860,<br />
SkRÞ 1591, DÞ3 855, MKÞ 328 (plg. triaukðëti, triaukði, triaukðëjo; triaukðëti,<br />
triaukði, triaukðëjo LKÞ XVI 798); þr. dar (Grinaveckienë, 1957, 166;<br />
Jakaitienë, 1968, 38, 39; Otræbski, 1965, 370; Vidþiûnas, 1997, 200).<br />
Nekodifikuotoje kalboje vartojama ir daugiau kirèiavimo gretimybiø,<br />
bet á bk. jos nëra patekusios: birbsëti, birbsi, birbsëjo; birbsëti LKÞ I 839;<br />
èerkðëti, èerkði (èerkði), èerkðëjo LKÞ II 75; èiaupsëti, èiaupsi (èiaupsi),<br />
èiaupsëjo LKÞ II 94; èirpsëti, èirpsi, èirpsëjo; èirpsëti LKÞ II 127; èiulpsëti,<br />
èiulpsi, èiulpsëjo; èiulpsëti LKÞ II 153; dilgsëti, dilgsi, dilgsëjo; dilgsëti LKÞ<br />
II 551, dilgsëti, dilgsi, dilgsëjo GrinV 11; dingsëti, dingsi (dingsi), dingsëjo<br />
LKÞ II 561; dzingsëti, dzingsi (dzingsi), dzingsëjo LKÞ II 10<strong>03</strong>; gargsëti,<br />
gargsi, gargsëjo; gargsëti LKÞ III 131, gargsëti, gargsi, gargsëjo DûnÞ 89;<br />
girgsëti, girgsi, girgsëjo; girgsëti LKÞ III 336; gurkðëti, gurkði, gurkðëjo; gurkðëti<br />
LKÞ III 754; kaukði, kaukðëti BûgRR II 470, kaukðëti SkÞD 527,
254<br />
kaukðëti, kaukði, kaukðëjo; kaukðëti LKÞ V 425, kaukðëti, kaukði, kaukðëjo<br />
DrskÞ 143, kaukðëti, kaukði, kaukðëjo GrinV 14; kiauksëti, kiauksi,<br />
kiauksëjo; kiauksëti LKÞ V 686, kiauksëti, kiauksi, kiauksëjo DrskÞ 150<br />
(kirèiavimà kiauksëti K. Bûga laikë klaida, þr. BûgRR II 706); kirksi,<br />
kirksëti BûgRR II 248, 470, SkÞD 527, kirksëti, kirksi, kirksëjo; kirksëti<br />
LKÞ V 938; knerksëti, knerksi, knerksëjo; knerksëti LKÞ VI 218; kniauksëti,<br />
kniauksi, kniauksëjo; kniauksëti LKÞ VI 225; krenkðëti, krenkði,<br />
krenkðëjo; krenkðëti LKÞ VI 527; kriaukði, kriaukðëti BûgRR II 470,<br />
kriaukðëti; kriaukðëti SkÞD 527, kriaukðëti, kriaukði, kriaukðëjo; kriaukðëti<br />
LKÞ VI 563; kumsëti, kumsi, kumsëjo; kumsëti LKÞ VI 882, kumsëti,<br />
kumsi, kumsëjo DrskÞ 176; kurksëti, kurksi (kurksi), kurksëjo; kurksëti<br />
LKÞ VI 956; liumpsëti, liumpsi, liumpsëjo; liumpsëti LKÞ VII 612; liuoksëti,<br />
liuoksi, liuoksëjo; liuoksëti LKÞ VII 618; miauksëti, miauksi, miauksëjo;<br />
miauksëti LKÞ VIII 131; mirksiu, mirksëti BûgRR II 470, mirksëti SkÞD<br />
167, 527, mirksëti, mirksi, mirksëjo; mirksëti LKÞ VIII 259; paukði, paukðëti<br />
BûgRR II 471, paukðëti SkÞD 527, paukðëti, paukði, paukðëjo; paukðëti<br />
LKÞ IX 645, paukðëti, paukði, paukðëjo DrskÞ 252; piepsëti, piepsi, piepsëjo;<br />
piepsëti LKÞ IX 922; plerpsëti, plerpsi (plerpsi), plerpsëjo; plerpsëti<br />
LKÞ X 156; pliurpsëti, pliurpsi, pliurpsëjo; pliurpsëti LKÞ X 274; plumpsëti,<br />
plumpsi, plumpsëjo; plumpsëti LKÞ X 344, plumpsëti, plumpsi, plumpsëjo<br />
DrskÞ 275; striuoksëti, striuoksi, striuoksëjo; striuoksëti LKÞ XIII 990;<br />
ðliurpsëti, ðliurpsi, ðliurpsëjo; ðliurpsëti LKÞ XV 7; ðmaukðëti, ðmaukði,<br />
ðmaukðëjo; ðmaukðëti LKÞ XV 64; ðniurkðëti, ðniurkði, ðniurkðëjo; ðniurkðëti<br />
LKÞ XV 199; taukði, taukðëjo, taukðëti BûgRR I 3<strong>03</strong>, taukðëti, taukði<br />
(taukði), taukðëjo; taukðëti LKÞ XV 1008; tirpsi, tirpëti BûgRR II 248,<br />
tirpsëti, tirpsi (tirpsi), tirpsëjo LKÞ XVI 413; trinksëti; trinksëti SkÞD 527,<br />
trinksëti, trinksi, trinksëjo; trinksëti, trinksi, trinksëjo LKÞ XVI 859, trinksëti,<br />
trinksi, trinksëjo DrskÞ 417; tûpsëti, tûpsi, tûpsëjo; tûpsëti, tûpsi, tûpsëjo<br />
LKÞ XVII 62; vampsëti, vampsi, vampsëjo; vampsëti, vampsi, vampsëjo<br />
LKÞ XVIII 78; þr. dar (Grinaveckienë, 1957, 166; Mikalauskaitë, 1957,<br />
86; Paulauskienë, 1994, 264; Vidþiûnas, 1997, 53, 202).<br />
Prieðdëliniai veiksmaþodþiai bk. kirèiuojami taip pat kaip ir neprieðdëliniai.<br />
suŸ: – ;; – ;; sublyksëti, sublyksi, sublyksëjo; suciepsëti, suciepsi, suciepsëjo;<br />
sucingsëti, sucingsi, sucingsëjo; sucypsëti, sucypsi, sucypsëjo; sucirpsëti,<br />
sucirpsi, sucirpsëjo; suèiaupsëti, suèiaupsi, suèiaupsëjo; suèinksëti, suèinksi,<br />
suèinksëjo; suèinkðëti, suèinkði, suèinkðëjo; suèirpsëti, suèirpsi, su-
255<br />
èirpsëjo; suèiulpsëti, suèiulpsi, suèiulpsëjo; sudunksëti, sudunksi, sudunksëjo;<br />
sudzingsëti, sudzingsi, sudzingsëjo; sugirgsëti, sugirgsi, sugirgsëjo; sukaukðëti,<br />
sukaukði, sukaukðëjo; sukiauksëti, sukiauksi, sukiauksëjo; sukirksëti,<br />
sukirksi, sukirksëjo; sukranksëti, sukranksi, sukranksëjo; sukvarksëti,<br />
sukvarksi, sukvarksëjo; suliumpsëti, suliumpsi, suliumpsëjo; sumirksëti,<br />
sumirksi, sumirksëjo; supaukðëti, supaukði, supaukðëjo…<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðblyksëti, iðblyksi, iðblyksëjo; iðliuoksëti, iðliuoksi, iðliuoksëjo;<br />
iðtrinksëti, iðtrinksi, iðtrinksëjo.<br />
paŸ: – ;; – ;; padunksëti, padunksi, padunksëjo; pamirksëti, pamirksi,<br />
pamirksëjo.<br />
Þr. dar prieðdëliniø veiksmaþodþiø kirèiavimo normos kitimà: suciepsëti,<br />
suciepsi, suciepsëjo ir suciepsëti, suciepsi, suciepsëjo DÞ2 751,<br />
suciepsëti, suciepsi, suciepsëjo DÞ3 745 (plg. suciepsëti, suciepsi LKÞ II<br />
25); sugirgsëti, sugirgsi, sugirgsëjo DÞ2 757 (bet girgsëti, girgsi, girgsëjo<br />
DÞ2 174), sugirgsëti, sugirgsi, sugirgsëjo DÞ3 751 (plg. sugirgsëti, sugirgsi,<br />
sugirgsëjo; sugirgsëti LKÞ III 336).<br />
Prieðdëlinës sangràþi n ë s lytys labai retos; jø kirèiavimas bk.<br />
nesiskiria nuo neprieðdëliniø nesangràþiniø veiksmaþodþiø.<br />
suŸ: – ;; – ;; susimirksëti, susimirksi, susimirksëjo.<br />
Studentø kirèiavimo polinkiai ðitokie: barkðëti (krt. 32:0), barkði, 3<br />
asm. (prg. 14:18); liuoksiu (krt. 46:35).<br />
Priesagos Ÿëti vediniai<br />
Didelë dalis miðriøjø veiksmaþodþiø turi kirèiuotà tvirtaprad<br />
æ bendraties priesagà Ÿëti, bûtojo kartinio laiko – Ÿëjo ir kirèiuotà<br />
tvirtapradæ esamojo laiko ðakná.<br />
1. Pirmiausia minëtini tie ðio tipo veiksmaþodþiai, kuriø esamojo laiko<br />
kamiengalis yra Ÿa: – ;; mokëti, moka, mokëjo „sugebëti kà daryti, iðmanyti“;<br />
virpëti, virpa, virpëjo;; barbëti, barba, barbëjo; barðkëti, barðka,<br />
barðkëjo; bildëti, bilda, bildëjo; birzgëti, birzga, birzgëjo; blàzgëti, blàzga,<br />
blàzgëjo; blerbëti, blerba, blerbëjo; bliurbëti, bliurba, bliurbëjo; burbëti, burba,<br />
burbëjo; burzgëti, burzga, burzgëjo; bràzgëti, bràzga, bràzgëjo; burgëti,<br />
burga, burgëjo; èerðkëti, èerðka, èerðkëjo; èiauðkëti, èiauðka, èiauðkëjo; èirðkëti,<br />
èirðka, èirðkëjo; èiulbëti, èiulba, èiulbëjo; èiulpëti, èiulpa, èiulpëjo; èiurðkëti,<br />
èiurðka, èiurðkëjo; dardëti, darda, dardëjo; dilgëti, dilga, dilgëjo; driumbëti,<br />
driumba, driumbëjo; dulkëti, dulka, dulkëjo; dundëti, dunda, dundëjo; dûzgëti,<br />
dûzga, dûzgëjo; dzingëti, dzinga, dzingëjo…
256<br />
Þr. dar (Bût 164, 165; Laigonaitë, 1978, 74; LKG II 302; Stundþia,<br />
1995, 130, 131; Vidþiûnas, 1997, 201).<br />
Ðio tipo veiksmaþodþiø ðaknies skiemens pagrindu paprastai eina miðrieji<br />
dvigarsiai, retai – prigimtinio ar istorinio ilgumo balsiai; plg. (Jakaitienë,<br />
1976, 31).<br />
Didþiàjà dalá ðio bûrio þodþiø sudaro garsà ar vaizdà reiðkiantys veiksmaþodþiai;<br />
plg. (Jakulis, 1997, 119, 122). Juos galima sieti su iðtiktukais,<br />
ið kuriø perimama t v i r t a p r a d ë ðaknies priegaidë, plg.: barðkëti,<br />
barðka, barðkëjo – barkðt; bildëti, bilda, bildëjo – bildu; bliurbëti, bliurba,<br />
bliurbëjo – bliurbt LKÞ I 929; burbëti, burba, burbëjo – burbt LKÞ I 1177;<br />
burgëti, burga, burgëjo – burgt LKÞ I 1184; burzdëti, burzda, burzdëjo –<br />
burzdu LKÞ I 1205; èerðkëti, èerðka, èerðkëjo – èerkðt; èiauðkëti, èiauðka,<br />
èiauðkëjo – èiaukðt; èirðkëti, èirðka, èirðkëjo – èirkðt; èiulpëti, èiulpa, èiulpëjo<br />
– èiulpt; èiurðkëti, èiurðka, èiurðkëjo – èiurkðt; dulkëti, dulka, dulkëjo –<br />
dulkt; dzingëti, dzinga, dzingëjo – dzingt; girgëti, girga, girgëjo – girgt; girgþdëti,<br />
girgþda, girgþdëjo – girgþt ir kt.<br />
Kai kurie veiksmaþodþiai, lyg ir neturintys atitinkamø iðtiktukø, gali<br />
bûti padaryti tiesiog pamëgdþiojant garsus ar vaizdus (pagal anksèiau aptartø<br />
þodþiø pavyzdá), pvz.: barbëti, barba, barbëjo; birzgëti, birzga, birzgëjo;<br />
blàzgëti, blàzga, blàzgëjo; blerbëti, blerba, blerbëjo; bràzgëti, bràzga, bràzgëjo;<br />
burzgëti, burzga, burzgëjo; èiulbëti, èiulba, èiulbëjo; dardëti, darda, dardëjo;<br />
driumbëti, driumba, driumbëjo; dundëti, dunda, dundëjo; dûzgëti, dûzga,<br />
dûzgëjo ir kt.<br />
Taèiau nemaþa dalis ðiø ir kitø miðriøjø veiksmaþodþiø darybiðkai gali<br />
bûti siejami ir su pirminiais veiksmaþodþiais. Tais atvejais, kai pirminis veiksmaþodis<br />
kirèiuojamas t v i r t agaliðkai, tiktø sakyti, kad miðriojo<br />
veiksmaþodþio ðaknies tvirtapradë priegaidë yra atsiradusi metatonijos<br />
bûdu, plg.: birzgëti, birzga, birzgëjo – birgzti, birzgia, birzgë; blerbëti, blerba,<br />
blerbëjo – blerbti, blerbia, blerbë; bliurbëti, bliurba, bliurbëjo – bliurbti, bliurbia,<br />
bliurbë „bliurbëti“ LKÞ I 929; burbëti, burba, burbëjo – burbti, burbia,<br />
burbë; burzgëti, burzga, burzgëjo – burzgti, burzgia, burzgë; èerðkëti, èerðka,<br />
èerðkëjo – èerkðti, èerðkia, èerðkë; èiauðkëti, èiauðka, èiauðkëjo – èiaukðti,<br />
èiauðkia, èiauðkë; èirðkëti, èirðka, èirðkëjo – èirkðti, èirðkia, èirðkë; èiulpëti,<br />
èiulpa, èiulpëjo – èiulpti, èiulpia, èiulpë; dulkëti, dulka, dulkëjo – dulkti, dulkia,<br />
dulkë; dûzgëti, dûzga, dûzgëjo – dûgzti, dûzgia, dûzgë; dþerþgëti, dþerþga,<br />
dþerþgëjo – dþergþti, dþerþgia, dþerþgë; gurgëti, gurga, gurgëjo – gurgti, gurgia,<br />
gurgë ir kt.; þr. dar (DLKG 396; Jakaitienë, 1969, 37; Jakulis, 1997, 120).
257<br />
LKG II skyrium pateikiami tos paèios morfologinës grupës veiksmaþodþiai,<br />
kurie reiðkia savaiminá veiksmà ar bûsenà. Taèiau tokios morfonologinës<br />
sandaros þodþiø yra labai nedaug; jie paprastai siejami su<br />
tvirtapradës ðaknies pirminiais veiksmaþodþiais, plg.: mokëti, moka,<br />
mokëjo „sugebëti kà daryti, iðmanyti“ – iðŸmokti; sopëti, sopa, sopëjo<br />
– sopti (akcentinë veiksmaþodþio sopti gretimybë); veiksmaþodis<br />
mokëti, moka, mokëjo „duoti pinigus atsilyginant uþ gaunamà daiktà,<br />
atliktà darbà ir pan.“ dabartinës kalbos atþvilgiu darybiðkai nëra motyvuotas.<br />
Dalies panaðios ar kitokios sandaros miðriøjø veiksmaþodþiø esamojo<br />
laiko ðaknis yra tvirtagalë arba trumpa (þr. p. 270).<br />
Kai kurie ir èia nagrinëjami veiksmaþodþiai ankstesniuose bk. þodynuose<br />
buvo teikiami su tvirtagale esamojo laiko ðaknimi (vienas kitas<br />
veiksmaþodis ir dabar siûlomas kirèiuoti dvejopai): barbëti, barba, barbëjo<br />
RÞ 168, DÞ1 66, SkRÞ 145, barbëti, barba, barbëjo DÞ2 72, LTÞ 44,<br />
DÞ3 73, MKÞ 141 (plg. barbëti, barba (barba), barbëjo LKÞ I 654); barðkëti,<br />
barðka, barðkëjo Kam II 20, SkBK 44, RV 69, barðkëti, barðka, barðkëjo<br />
RÞ 168, LV 194, DÞ1 67, DÞ2 73, SkRÞ 147, LTÞ 44, DÞ3 74, MKÞ 142<br />
(plg. barðku, barðkëti BûgRR II 460, barðkëti, barðka (barðka), barðkëjo<br />
LKÞ I 667, barðkëti, barðka, barðkëjo LzÞ 32, DrskÞ 30, ZtÞ 77); burbëti,<br />
burba, burbëjo SkBK 46, LV 213, burbëti, burba (burba), burbëjo SkRÞ<br />
199, burbëti, burba, burbëjo Kam II 25, RV 75, RÞ 178, DÞ1 96, DÞ2 92,<br />
LTÞ 55, DÞ3 94, MKÞ 149 (plg. burbëti, burba (burba), burbëjo LKÞ I<br />
1173, burbëti, burba, burbëjo LzÞ 42, DrskÞ 46); dardëti, darda, dardëjo<br />
Kam II 28, RV 78, RÞ 185, LV 223, DÞ1 117, SkRÞ 231, dardëti, darda<br />
(darda), dardëjo DÞ2 106, dardëti, darda (darda), dardëjo DÞ3 108, MKÞ<br />
153, dardëti, darda, dardëjo LTÞ 63 (plg. darda, dardëti BûgRR II 467,<br />
dardëti, darda (darda), dardëjo LKÞ II 281, dardëti, darda, dardëjo DûnÞ<br />
478); kurnëti, kurna, kurnëjo RÞ 254, LV 344, kurnëti, kurna, kurnëjo Kam<br />
II 65, RV 122, DÞ1 395, DÞ2 347, SkRÞ 697, DÞ3 344, MKÞ 217 (plg.<br />
kurnëti, kurna (kurna), kurnëjo LKÞ VI 963); narnëti, narna, narnëjo Kam<br />
II 77, RV 135, RÞ 279, LV 389, DÞ3 414, narnëti, narna (narna), narnëjo<br />
DÞ1 484, DÞ2 416 (plg. narnëti, narna (narna), narnëjo LKÞ VIII 551);<br />
niurnëti, niurna, niurnëjo SkBK 65, RV 137, niurnëti, niurna (niurna),<br />
niurnëjo DÞ1 5<strong>03</strong>, niurna LKG II 240, niurnëti, niurna (niurna), niurnëjo<br />
DÞ2 432, niurnëti, niurna, niurnëjo RÞ 283, SkRÞ 896, LTÞ 195, DÞ3<br />
427, MKÞ 243 (plg. niurna, niurnëti BûgRR II 180, niurna, niurnëti SkÞD
258<br />
39, niurnëti, niurna (niurna), niurnëjo LKÞ VIII 839); niurzgëti, niurzga<br />
(niurzga), niurzgëjo DÞ1 5<strong>03</strong>, niurzga LKG II 240, niurzgëti, niurzga (niurzga),<br />
niurzgëjo DÞ2, niurzgëti, niurzga, niurzgëjo RÞ 283, SkRÞ 896, LTÞ<br />
195, DÞ3 427, MKÞ 243 (plg. niurzgëti, niurzga (niurzga), niurzgëjo LKÞ<br />
VIII 842); tvoskëti, tvoska, tvoskëjo LTÞ 330, tvoskëti, tvoska, tvoskëjo DÞ1<br />
885, DÞ2 873, SkRÞ 1621, DÞ3 868 (plg. tvoskëti, tvoska, tvoskëjo; tvoskëti,<br />
tvoska, tvoskëjo LKÞ XVII 339); þvangëti, þvanga, þvangëjo Kam II 148,<br />
SkBK 92, RV 210, LV 6<strong>03</strong>, LTÞ 365, þvangëti, þvanga (þvanga), þvangëjo<br />
DÞ1 985, SkRÞ 1821, þvanga LKG II 240, þvangëti, þvanga (þvanga), þvangëjo<br />
RÞ 381, DÞ2 973, DÞ3 965, MKÞ 355 (plg. þvangëti, þvanga (þvanga),<br />
þvangëjo LKÞ XX 1055, þvangëti, þvanga, þvangëjo DûnÞ 558); þr. dar<br />
(Buch, 1961, 84; Jakulis, 1997, 118; Lyberis, 1972, 48; Morkûnas, 1969,<br />
138; Otræbski, 1965, 4, 134, 246, 264, 358; Paulauskas, 1974, 44; Ðukys,<br />
1959, 152; Vaitkevièiûtë, 1990, 16; Vaitkevièiûtë, 1997, 4; Vitkauskas,<br />
1995a, 90; Vitkauskas, 1995, 77).<br />
Þr. dar nekodifikuotos kalbos kirèiavimo gretimybes: èerðkëti, èerðka<br />
(èerðka), èerðkëjo LKÞ II 78; èiauðkëti; èiauðkëti BûgRR II 463, èiauðkëti<br />
SkÞD 522, 525, èiauðkëti, èiauðka (èiauðka), èiauðkëjo; èiauðkëti LKÞ II<br />
96, èiauðkëti, èiauðka, èiauðkëjo DûnÞ 61; èiulpëti, èiulpa, èiulpëjo; èiulpëti<br />
LKÞ II 152; dundëti, dunda (dunda), dundëjo LKÞ II 853; dþerðkëti,<br />
dþerðka (dþerðka), dþerðkëjo LKÞ II 1012; pyðkëti, pyðka (pyðka), pyðkëjo;<br />
pyðkëti LKÞ X 37; sopëti; sopëti BûgRR II 467, SkDA 251, sopëti SkÞD<br />
524, sopëti, sopa (sopi), sopëjo; sopëti LKÞ XIII 292, sopëti, sopa, sopëjo<br />
LzÞ 241, DrskÞ 340; sulpëti, sulpa, sulpëjo; sulpëti LKÞ XIV 138; terðka,<br />
terðkëti BûgRR II 465, terðkëti, terðka (terðka), terðkëjo LKÞ XVI 93; þr.<br />
dar (Buch, 1961, 94; Darguþas, 1985, 25; Derksen, 1996, 175, 354, 361;<br />
LKG II 240; Zinkevièius, 1990, 281).<br />
Aptariamos grupës veiksmaþodþiø sangràþi n i ø formø pasitaiko<br />
retai; jos iðlaiko nesangràþiniø kirèiavimo ypatybes: – ;; – ;; èiulbëtis, èiulbasi,<br />
èiulbëjosi.<br />
Prieðdëliniai veiksmaþodþiai kirèiuojami taip pat kaip ir neprieðdëliniai.<br />
suŸ: – ;; – ;; subarbëti, subarba, subarbëjo; subarðkëti, subarðka, subarðkëjo;<br />
subildëti, subilda, subildëjo; suburbëti, suburba, suburbëjo; suburgëti,<br />
suburga, suburgëjo; suburzdëti, suburzda, suburzdëjo; suburzgëti, suburzga,<br />
suburzgëjo; suèerðkëti, suèerðka, suèerðkëjo; suèiauðkëti, suèiauðka, suèiauðkëjo;<br />
suèirðkëti, suèirðka, suèirðkëjo; suèiulbëti, suèiulba, suèiulbëjo;
259<br />
sudardëti, sudarda, sudardëjo; sudulkëti, sudulka, sudulkëjo; sudundëti,<br />
sudunda, sudundëjo; sudûzgëti, sudûzga, sudûzgëjo; sudzingëti, sudzinga,<br />
sudzingëjo; sudþerðkëti, sudþerðka, sudþerðkëjo; suerzëti, suerza, suerzëjo;<br />
sugirgþdëti, sugirgþda, sugirgþdëjo; sugurgëti, sugurga, sugurgëjo; sumirgëti,<br />
sumirga, sumirgëjo; sumokëti, sumoka, sumokëjo; sumurmëti, sumurma,<br />
sumurmëjo…<br />
paŸ: – ;; – ;; paburbëti, paburba, paburbëjo; paèiauðkëti, paèiauðka,<br />
paèiauðkëjo; paèirðkëti, paèirðka, paèirðkëjo; paèiulbëti, paèiulba, paèiulbëjo;<br />
padundëti, padunda, padundëjo; padûzgëti, padûzga, padûzgëjo; paerzëti,<br />
paerza, paerzëjo; pamokëti, pamoka, pamokëjo; pamurmëti, pamurma,<br />
pamurmëjo; paniurnëti, paniurna, paniurnëjo; papyðkëti, papyðka,<br />
papyðkëjo; papliauðkëti, papliauðka, papliauðkëjo; papoðkëti, papoðka, papoðkëjo;<br />
pasopëti, pasopa, pasopëjo; paspurdëti, paspurda, paspurdëjo;<br />
patauðkëti, patauðka, patauðkëjo…<br />
iðŸ: – ;; iðmokëti, iðmoka, iðmokëjo;; iðbarbëti, iðbarba, iðbarbëjo; iðbarðkëti,<br />
iðbarðka, iðbarðkëjo; iðbildëti, iðbilda, iðbildëjo; iðbirzgëti, iðbirzga, iðbirzgëjo;<br />
iðburbëti, iðburba, iðburbëjo; iðburgëti, iðburga, iðburgëjo; iðdardëti, iðdarda,<br />
iðdardëjo; iðdulkëti, iðdulka, iðdulkëjo; iðdundëti, iðdunda, iðdundëjo; iðgirgþdëti,<br />
iðgirgþda, iðgirgþdëjo; iðkurnëti, iðkurna, iðkurnëjo; iðniurnëti, iðniurna,<br />
iðniurnëjo; iðpyðkëti, iðpyðka, iðpyðkëjo…<br />
nuŸ: – ;; – ;; nubarðkëti, nubarðka, nubarðkëjo; nubildëti, nubilda, nubildëjo;<br />
nudardëti, nudarda, nudardëjo; nudulkëti, nudulka, nudulkëjo;<br />
nudundëti, nudunda, nudundëjo; nuerzëti, nuerza, nuerzëjo; nukurnëti,<br />
nukurna, nukurnëjo; numurmëti, numurma, numurmëjo; nuþvangëti, nuþvanga,<br />
nuþvangëjo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþbarðkëti, uþbarðka, uþbarðkëjo; uþbildëti, uþbilda, uþbildëjo;<br />
uþbirzgëti, uþbirzga, uþbirzgëjo; uþburbëti, uþburba, uþburbëjo;<br />
uþburgëti, uþburga, uþburgëjo; uþèiulbëti, uþèiulba, uþèiulbëjo; uþdulkëti,<br />
uþdulka, uþdulkëjo; uþmokëti, uþmoka, uþmokëjo; uþpyðkëti, uþpyðka,<br />
uþpyðkëjo.<br />
priŸ: – ;; – ;; pribildëti, pribilda, pribildëjo; priburbëti, priburba, priburbëjo;<br />
prièiauðkëti, prièiauðka, prièiauðkëjo; prièiulbëti, prièiulba, prièiulbëjo;<br />
pridulkëti, pridulka, pridulkëjo; prigurgëti, prigurga, prigurgëjo; prikurnëti,<br />
prikurna, prikurnëjo; primokëti, primoka, primokëjo.<br />
atŸ (atiŸ): – ;; – ;; atbarðkëti, atbarðka, atbarðkëjo; atbildëti, atbilda, atbildëjo;<br />
atidardëti, atidarda, atidardëjo; atidulkëti, atidulka, atidulkëjo;<br />
atidundëti, atidunda, atidundëjo; atmokëti, atmoka, atmokëjo.
260<br />
áŸ: – ;; – ;; ábarðkëti, ábarðka, ábarðkëjo; ádardëti, ádarda, ádardëjo; ádulkëti,<br />
ádulka, ádulkëjo; ádundëti, ádunda, ádundëjo; ákurnëti, ákurna, ákurnëjo;<br />
ámokëti, ámoka, ámokëjo.<br />
parŸ: – ;; – ;; parbildëti, parbilda, parbildëjo; pardardëti, pardarda,<br />
pardardëjo; pardundëti, pardunda, pardundëjo; pargirgþdëti, pargirgþda,<br />
pargirgþdëjo.<br />
praŸ: – ;; – ;; prabildëti, prabilda, prabildëjo; pradardëti, pradarda,<br />
pradardëjo; pramurmëti, pramurma, pramurmëjo.<br />
apŸ: – ;; apmokëti, apmoka, apmokëjo;; apdulkëti, apdulka, apdulkëjo.<br />
Prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; permokëti, permoka, permokëjo; persopëti,<br />
persopa, persopëjo.<br />
Tais atvejais, kai bk. teikiamas esamasis laikas su tvirtagaliais miðriaisiais<br />
dvigarsiais al, am, an, ar (kaip pagrindinis ar ðalutinis variantas),<br />
ðios formos kirtis esti nuðokæs á prieðdëlá: atidarda DÞ1 117, atidardëti,<br />
atidarda, atidardëjo DÞ2 47 (plg. dardëti, darda (darda), dardëjo DÞ2 106),<br />
atidardëti, atidarda (atidarda), atidardëjo DÞ3 47 (plg. atidardëti, atidarda<br />
(atidarda), atidardëjo LKÞ II 281); ádardëti, ádarda (ádarda), ádardëjo DÞ2<br />
199, ádardëti, ádarda (ádarda), ádardëjo DÞ3 200 (plg. ádardëti, ádarda,<br />
ádardëjo LKÞ II 281); iðbarbëti, iðbarba, iðbarbëjo DÞ2 223 (bet barbëti,<br />
barba, barbëjo DÞ2 72; plg. iðbarbëti, iðbarba (iðbarba), iðbarbëjo LKÞ I<br />
654); iðdardëti, iðdarda (iðdarda), iðdardëjo DÞ2 226, iðdardëti, iðdarda (iðdarda),<br />
iðdardëjo DÞ3 228 (plg. iðdardëti, iðdarda, iðdardëjo LKÞ II 281);<br />
nudardëti, nudarda, nudardëjo DÞ2 436 (plg. ðiame þodyne dedamas neprieðdëlinio<br />
veiksmaþodþio dardëti, darda (darda), dardëjo ir kai kuriø jo<br />
prieðdëliniø lyèiø kirèiavimo gretimybes), nudardëti, nudarda (nudarda),<br />
nudardëjo DÞ3 431 (plg. nudardëti, nudarda, nudardëjo LKÞ II 281);<br />
nuþvangëti, nuþvanga (nuþvanga), nuþvangëjo DÞ2 464, DÞ3 459 (plg.<br />
nuþvangëti, nuþvanga (nuþvanga), nuþvangëjo LKÞ XX 1056); pardardëti,<br />
pardarda (pardarda), pardardëjo DÞ2 507, pardardëti, pardarda (pardarda),<br />
pardardëjo DÞ3 502 (plg. pardardëti, pardarda, pardardëjo LKÞ II<br />
282); paþvangëti, paþvanga (paþvanga), paþvangëjo DÞ2 541, DÞ3 534<br />
(plg. paþvangëti, paþvanga (paþvanga), paþvangëjo LKÞ XX 1057); pradardëti,<br />
pradarda (pradarda), pradardëjo DÞ2 588, pradardëti, pradarda<br />
(pradarda), pradardëjo DÞ3 581 (plg. pradardëti, pradarda, pradardëjo LKÞ<br />
II 282); pridardëti, pridarda, pridardëjo DÞ2 604 (plg. kitø ðios ðaknies<br />
miðriøjø veiksmaþodþiø kirèiavimà ðiame þodyne); pridardëti, pridarda (pridarda),<br />
pridardëjo DÞ3 596 (plg. pridardëti, pridarda, pridardëjo LKÞ II
261<br />
282); sudardëti, sudarda (sudarda), sudardëjo DÞ2 752, sudardëti, sudarda<br />
(sudarda), sudardëjo DÞ3 746 (plg. sudardëti, sudarda (sudarda),<br />
sudardëjo LKÞ II 282); suþvangëti, suþvanga (suþvanga), suþvangëjo DÞ2<br />
798, DÞ3 793 (plg. suþvangëti, suþvanga (suþvanga), suþvangëjo LKÞ XX<br />
1057); þr. dar (Vaitkevièiûtë, 1990, 16; Vitkauskas, 1988, 73; Vitkauskas,<br />
1995, 77).<br />
Plg. dar nekodifikuotos kalbos duomenis (tarmëse kirtis esti nuðokæs<br />
á prieðdëlá ir tais atvejais, kai esamojo laiko ðaknies skiemens pagrindu<br />
eina tvirtagalis dvigarsis ur): ákurnëti, ákurna (ákurna), ákurnëjo LKÞ VI<br />
963; iðburbëti, iðburba (iðburba), iðburbëjo LKÞ I 1173; iðkurnëti, iðkurna<br />
(iðkurna), iðkurnëjo LKÞ VI 963; nukurnëti, nukurna (nukurna), nukurnëjo<br />
LKÞ VI 963; paburbëti, paburba (paburba), paburbëjo LKÞ I 1174;<br />
papyðkëti; papyðkëjo LKÞ X 37; priburbëti, priburba (priburba), priburbëjo<br />
LKÞ I 1174; subarbëti, subarba (subarba), subarbëjo LKÞ I 654; suburbëti,<br />
suburba (suburba), suburbëjo LKÞ I 1174; uþburbëti, uþburba (uþburba),<br />
uþburbëjo LKÞ I 1174; þr. dar (Vitkauskas, 1988, 74).<br />
Ðio tipo prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø bk. vartojama<br />
nedaug; jie kirèiavimu nesiskiria nuo neprieðdëliniø nesangràþiniø<br />
veiksmaþodþiø.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsimokëti, apsimoka, apsimokëjo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsimokëti, atsimoka, atsimokëjo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsimokëti, iðsimoka, iðsimokëjo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisièiauðkëti, prisièiauðka, prisièiauðkëjo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsimokëti, uþsimoka, uþsimokëjo.<br />
Studentai linksta kirèiuoti ðitaip: barba (prg. 8:23); barðka (prg. 32:9);<br />
bildu (krt. 35:1); burbu (krt. 30:5); èiauðka (prg. 29:7); darda (prg. 37:26);<br />
dundu (krt. 31:5); moku (krt. 22:0); narna (prg. 13:28); niurna (prg. 59:3);<br />
niurzgu (krt. 30:23); tarðka (30:6); þvanga (prg. 26:15).<br />
Plg. dar prieðdëliniø lyèiø kirèiavimo polinkius: nevirpa (krt. 45:1);<br />
sunarna (3; 23 stud. kirtá nukëlë á prieðdëlá; 2 – tvirtagaliðkai kirèiavo ðakná);<br />
suþvanga (30; 23 stud. kirèiavo prieðdëlá, 9 – tvirtagalæ ðakná).<br />
2. Didþioji dalis miðriøjø i kamieno veiksmaþodþiø bk. yra gavæ kirèiuotas<br />
bendraties ir bûtojo kartinio laiko priesagas Ÿëti, Ÿëjo. Esamojo<br />
laiko ðaknis esti ávairi: tvirtagalë, trumpa arba tvirtapradë. Gausiausias<br />
yra netvirtapradës ðaknies veiksmaþodþiø bûrys (þr. p. 275). Daug maþiau<br />
bk. vartojama miðriøjø i kamieno veiksmaþodþiø, turinèiø k i r -<br />
èiuotà bendraties ir bûtojo kartinio laiko priesagà bei tvirtapradæ
262<br />
esamojo laiko ðakná: norëti, nori, norëjo; stovëti, stovi, stovëjo;; mylëti, myli,<br />
mylëjo; sëdëti, sëdi, sëdëjo; þydëti, þydi, þydëjo;; ilsëti, ilsi, ilsëjo; kliedëti,<br />
kliedi, kliedëjo; smirdëti, smirdi, smirdëjo; tingëti, tingi, tingëjo; veldëti, veldi,<br />
veldëjo; verþëti, verþi, verþëjo.<br />
Þr. dar (Laigonaitë, 1978, 74; LKG II 302; LV 146; SkBK 32; Stundþia,<br />
1995, 130, 131; Vidþiûnas, 1997, 201).<br />
Jø santykis su pirminiais veiksmaþodþiais nevienodas: vieni yra iðlaikæ<br />
tà paèià t v i rtapradæ ðaknies priegaidæ (plg.: kliedëti, kliedi, kliedëjo<br />
– klysti, klysta, klydo; sëdëti, sëdi, sëdëjo – sësti, sëda, sëdo; smirdëti,<br />
smirdi, smirdëjo – smirsti, smirsta, smirdo; stovëti, stovi, stovëjo – stoti, stoja,<br />
stojo; tingëti, tingi, tingëjo – tingti, tingsta, tingo; þydëti, þydi, þydëjo –<br />
þysti, þysta, þydo); kitø miðriøjø veiksmaþodþiø esamojo laiko ðaknies<br />
tvirtapradë priegaidë atitinka pirminiø veiksmaþodþiø t v i r t agalæ<br />
priegaidæ (plg.: ilsëti, ilsi, ilsëjo – ilsti, ilsta, ilso; norëti, nori, norëjo –<br />
norti, norsta, noro; verþëti, verþi, verþëjo – verþti, verþia, verþë). Tam tikrais<br />
atvejais miðriojo veiksmaþodþio ðaknies ilgasis balsis atstoja pirminio<br />
veiksmaþodþio trumpàjá balsá (mylëti, myli, mylëjo – paŸmilti,<br />
paŸmilsta, pa-milo; plg. dar bdv. mielas, Ÿa) arba miðrusis veiksmaþodis<br />
dabartinëje kalboje nebeturi aiðkaus darybos pamato (veiksmaþodis<br />
veldëti, veldi, veldëjo etimologiðkai siejamas su senøjø raðtø nekirèiuotu<br />
pirminiu veiksmaþodþiu vilsti, vilsta, vildo LKÞ XIX 439; plg. dar kità<br />
miðrøjá veiksmaþodá valdyti, valdo, valdë, kuris rodo pirminá veiksmaþodá,<br />
matyt, buvus tvirtagalá).<br />
Vieno kito miðriojo veiksmaþodþio esamojo laiko ðaknies priegaidë<br />
bk. yra teikta ir tvirtagalë, ir tvirtapradë: ilsëti, ilsi, ilsëjo DÞ1 255, ilsëti,<br />
ilsi, ilsëjo DÞ2 208, DÞ3 209, MKÞ 186 (plg. ilsi; ilsi BûgRR II 462, ilsëti,<br />
ilsi (ilsi), ilsëjo LKÞ IV 58, ilsëti, ilsi (ilsi), ilsëjo DrskÞ 119, ilsëti, ilsi,<br />
ilsëjo LzÞ 92, ZtÞ 233); mylëti, myli (ir myli), mylëjo Kam II 75, mylëti,<br />
myli, mylëjo SkBK 63, RV 132, RÞ 274, LV 379, DÞ1 464, DÞ2 401, LTÞ<br />
184, DÞ3 399, MKÞ 234 (plg. myli; myli BûgRR II 462, myli, mylëti BûgRR<br />
II 468, myliu; myliu SkDA 215, mylëti, myli (myli), mylëjo LKÞ VIII 187,<br />
mylëti, myli, mylëjo LzÞ 163, ZtÞ 405, mylëti, myli, mylëjo DrskÞ 211); þr.<br />
dar (Babrauskas, 1939, 36; Young, 1996/97, 236; Senkus, 1970, 57; Skardþius,<br />
1929, VIII–IX; Skardþius, 1968, 24; Vidþiûnas, 1997, 201–202;<br />
Vitkauskas, 1984, 4; Zinkevièius, 1966, 47).<br />
Nekodifikuotoje kalboje vartojama ir ðakninio kirèiavimo gretimybiø<br />
(kartais ir esamasis laikas turi priesagà): kliedu, kliedëti BûgRR II 467,
263<br />
477, kliedëti; kliedëti SkDA 236, SkÞD 38, 522, kliedëti, kliedi, kliedëjo;<br />
kliedëti LKÞ VI 82; veldëti BûgRR II 667–668, veldëti; veldëti SkÞD 524,<br />
veldëti, veldi, veldëjo; veldëti, veldi, veldëjo LKÞ XVIII 6<strong>03</strong>; verþëti SkÞD<br />
524, verþëti, verþi (verþi), verþëjo; verþëti, verþëja, verþëjo LKÞ XVIII 912;<br />
þr. dar (Otræbski, 1965, 220; Pakalka, 1995, 209).<br />
Sangràþi niai veiksmaþodþiai kamieno kirèiavimu nesiskiria nuo<br />
nesangràþiniø: – ;; – ;; ilsëtis, ilsisi, ilsëjosi; mylëtis, mylisi, mylëjosi; norëtis,<br />
norisi, norëjosi; stovëtis, stovisi, stovëjosi.<br />
Plg. sangràþiniø veiksmaþodþiø kirèiavimo kodifikacijos raidà: ilsëtis,<br />
ilsis (ryt. ilsis), ilsëjos Kam II 48, ilsëtis, ilsisi, ilsëjosi RV 102, RÞ 217,<br />
ilsëtis, ilsisi ir ilsisi, ilsëjosi LV 286, ilsëtis, ilsisi (ilsisi), ilsëjosi SkRÞ 465,<br />
ilsëtis, ilsisi, ilsëjosi DÞ2 208, LTÞ 117, DÞ3 209 (plg. ilsiuos, ilsis; ilsiuos,<br />
ilsis BûgRR 462, 472, ilsiuos(i), ilsies(i), ilsis(i); ilsiuos LKÞ IV 58); þr.<br />
dar (Skardþius, 1968, 24).<br />
Prieðdëliniai veiksmaþodþiai kirèiavimu sutampa su neprieðdëliniais.<br />
paŸ: – ;; pailsëti, pailsi, pailsëjo; panorëti, panori, panorëjo; pasëdëti, pasëdi,<br />
pasëdëjo;; pamylëti, pamyli, pamylëjo; pastovëti, pastovi, pastovëjo; patingëti,<br />
patingi, patingëjo; paveldëti, paveldi, paveldëjo; pavydëti, pavydi,<br />
pavydëjo (neprieðdëlinë lytis bk. nevartojama; dël darybos plg. jau nutolusios<br />
reikðmës veiksmaþodþius iðŸvysti, iðŸvysta, ið-vydo; uþŸvysti, uþ-vysta,<br />
uþŸvydo); paþydëti, paþydi, paþydëjo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nukliedëti, nukliedi, nukliedëjo; numylëti, numyli, numylëjo;<br />
nusëdëti, nusëdi, nusëdëjo; nustovëti, nustovi, nustovëjo; nuþydëti, nuþydi,<br />
nuþydëjo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prikliedëti, prikliedi, prikliedëjo; primylëti, primyli, primylëjo;<br />
prisëdëti, prisëdi, prisëdëjo; pristovëti, pristovi, pristovëjo; pritingëti, pritingi,<br />
pritingëjo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðkliedëti, iðkliedi, iðkliedëjo; iðsëdëti, iðsëdi, iðsëdëjo; iðstovëti,<br />
iðstovi, iðstovëjo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atmylëti, atmyli, atmylëjo; atsëdëti, atsëdi, atsëdëjo.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasëdëti, prasëdi, prasëdëjo; prastovëti, prastovi, prastovëjo.<br />
suŸ: – ;; – ;; susëdëti, susëdi, susëdëjo; suþydëti, suþydi, suþydëjo.<br />
neŸ (èia nurodomas tik daþnas ðio dalelytinio prieðdëlio vedinys, skyrium<br />
nepateiktas DÞ3): – ;; nenorëti, nenori, nenorëjo.<br />
Prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; perstovëti, perstovi, perstovëjo; perþydëti,<br />
perþydi, perþydëjo.
264<br />
Þr. dar nekodifikuotos kalbos kirèiavimo gretimybes: paveldëti, paveldëjo<br />
BûgRR II 667, paveldëti, paveldi, paveldëjo; paveldëti LKÞ XVIII<br />
604; pavydþiu; pavydþiu, pavydëti BûgRR II 373, pavydi; pavydi, pavydëti<br />
BûgRR II 463, pavydëti; pavydëti, pavydi SkDA 236, pavydëti, pavydi (pavydi),<br />
pavydëjo LKÞ IX 688, pavydëti, pavydi, pavydëjo DrskÞ 254, pavydëti,<br />
pavydi, pavydëjo ZtÞ 466); þr. dar (Grinaveckis, 1986, 116; Skardþius,<br />
1968, 24; Vaitkevièiûtë, 1973, 145; Vidþiûnas, 1997, 65, 202).<br />
Prieðdëliniai sangràþi niai veiksmaþodþiai kirèiuojami taip<br />
pat kaip ir neprieðdëliniai, nesangràþiniai.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsimylëti, atsimyli, atsimylëjo; atsinorëti, atsinori, atsinorëjo;<br />
atsisëdëti, atsisëdi, atsisëdëjo; atsistovëti, atsistovi, atsistovëjo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasiilsëti, pasiilsi, pasiilsëjo; pasinorëti, pasinori, pasinorëjo;<br />
pasisëdëti, pasisëdi, pasisëdëjo; pasistovëti, pasistovi, pasistovëjo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisiilsëti, prisiilsi, prisiilsëjo; prisisëdëti, prisisëdi, prisisëdëjo;<br />
prisistovëti, prisistovi, prisistovëjo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsinorëti, uþsinori, uþsinorëjo; uþsisëdëti, uþsisëdi, uþsisëdëjo;<br />
uþsistovëti, uþsistovi, uþsistovëjo.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásimylëti, ásimyli, ásimylëjo; ásinorëti, ásinori, ásinorëjo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsiilsëti, iðsiilsi, iðsiilsëjo; iðsistovëti, iðsistovi, iðsistovëjo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusisëdëti, nusisëdi, nusisëdëjo; nusistovëti, nusistovi, nusistovëjo.<br />
suŸ: – ;; – ;; susimylëti, susimyli, susimylëjo; susistovëti, susistovi, susistovëjo.<br />
Sangraþiniø veiksmaþodþiø prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; persistovëti,<br />
persistovi, persistovëjo.<br />
Plg. nekodifikuotos kalbos duomenis, rodanèius, kad kirtis gali nuðokti<br />
á sangràþos formantà: pasimyli LKÞ VIII 189; susimyli LKÞ VIII 190.<br />
Studentai kirèiuoja ðitaip: kliedþiu (krt. 32:9); myliu (krt. 96:27); noriu<br />
(krt. 24:0); sëdþiu (krt. 54:0); stoviu (krt. 39:0).<br />
Plg. dar prieðdëliniø lyèiø kirèiavimo polinkius: paveldëti (krt. 17;<br />
45 stud. ðakná kirèiavo tvirtapradiðkai, 1 – tvirtagaliðkai), paveldi, 3 asm.<br />
(prg. 61:2); pavydþiu (krt. 45:2).<br />
Priesagos Ÿoti vediniai<br />
1. Miðrieji veiksmaþodþiai su priesaga Ÿoti ir esamojo laiko kamiengaliu<br />
Ÿa lietuviø kalboje yra tik trys (LGK II 238). Visø jø bendraties ir<br />
bûtojo kartinio laiko priesaga yra kirèiuota tvirtapradë; skiriasi<br />
tik esamojo laiko kirèiavimas. Veiksmaþodþio miegoti, miega, miegojo
265<br />
esamojo laiko ðaknis tvirtagalë (þr. p. 298), o kitø – t v i r t apradë (jie<br />
susijæ su tvirtapradës ðaknies pirminiais veiksmaþodþiais): – ;; – ;;<br />
giedoti, gieda, giedojo (: gysti, gysta, gydo); raudoti, rauda, raudojo (: praŸrûsti,<br />
praŸrûsta, praŸrûdo „pravirkti“ LKÞ XI 1023).<br />
Þr. dar (Bût 164; Laigonaitë, 1978, 74; LKG II 302; Stundþia, 1995, 129).<br />
Prieðdëlinës lytys kirèiuojamos taip pat kaip ir neprieðdëlinës.<br />
apŸ: – ;; – ;; apgiedoti, apgieda, apgiedojo; apraudoti, aprauda, apraudojo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðgiedoti, iðgieda, iðgiedojo; iðraudoti, iðrauda, iðraudojo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pagiedoti, pagieda, pagiedojo; paraudoti, parauda, paraudojo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atgiedoti, atgieda, atgiedojo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nugiedoti, nugieda, nugiedojo.<br />
priŸ: – ;; – ;; priraudoti, prirauda, priraudojo.<br />
suŸ: – ;; – ;; sugiedoti, sugieda, sugiedojo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþgiedoti, uþgieda, uþgiedojo.<br />
2. Dauguma miðriøjø veiksmaþodþiø, turinèiø priesagà Ÿoti ir esamojo<br />
laiko kamiengalá Ÿo, yra pastovaus ðakninio kirèiavimo (þr. p. 243).<br />
Nuo jø atsiskyræs labai daþnas veiksmaþodis ieðkoti, ieðko, ieðkojo, kurio<br />
tvirtapradiðkai kirèiuojama bendraties ir bûtojo kartinio laiko priesaga<br />
ir esamojo laiko ðaknis; þr. dar (Laigonaitë, 1978, 74; LKG II 3<strong>03</strong>;<br />
Stundþia, 1995, 129). Ðiame þodyje tarp ðaknies skiemens pagrindo ie ir<br />
priesagos bei kamiengalio tariami du priebalsiai ðk (plg. ðakninio kirèiavimo<br />
veiksmaþodþiø fonetinæ sandarà, p. 243). Be to, ðis veiksmaþodis<br />
darybiðkai nëra motyvuotas.<br />
Rytø ir pietø Lietuvoje vartojamas ðakninio kirèiavimo variantas (atitinkantis<br />
Sosiûro dësná): ieðkoti; ieðkoti BûgRR II 459, 474, SkÞD 507,<br />
SkDA 236tt., ieðkoti, ieðko, ieðkojo; ieðkoti, ieðko, ieðkojo LKÞ IV 15, ieðkoti,<br />
ieðko, ieðkojo DûnÞ 489, DrskÞ 118, ieðkoti, ieðko, ieðkojo (ieðkoti) LzÞ<br />
91, ZtÞ 231; þr. dar (Derksen, 1996, 294, 295, 296, 337; LKG II 3<strong>03</strong>;<br />
Vidþiûnas, 1997, 199; Vitkauskas, 1988, 16; Zinkevièius, 1988, 186, 193).<br />
P r i e ð d ë l i n ë s formos iðlaiko neprieðdëliniø kirèiavimo ypatybes.<br />
apŸ: – ;; – ;; apieðkoti, apieðko, apieðkojo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðieðkoti, iðieðko, iðieðkojo.<br />
paŸ: – ;; – ;; paieðkoti, paieðko, paieðkojo.<br />
suŸ: – ;; – ;; suieðkoti, suieðko, suieðkojo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþieðkoti, uþieðko, uþieðkojo.
266<br />
Prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; perieðkoti, perieðko, perieðkojo.<br />
Prieðdëlinës sangràþi n ë s lytys kirèiavimu nesiskiria nuo neprieðdëliniø<br />
nesangràþiniø.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasiieðkoti, pasiieðko, pasiieðkojo.<br />
suŸ: – ;; – ;; susiieðkoti, susiieðko, susiieðkojo.<br />
VEIKSMAÞODÞIAI, KURIØ BENDRATIES<br />
IR BÛTOJO KARTINIO LAIKO PRIESAGA<br />
KIRÈIUOTA TVIRTAPRADË, O ESAMOJO LAIKO<br />
ÐAKNIS KIRÈIUOTA TVIRTAGALË ARBA TRUMPA<br />
Tokiø miðriøjø veiksmaþodþiø bk. vartojama daugiausia – per 400. Ðiø<br />
veiksmaþodþiø neprieðdëliniø lyèiø esamojo laiko vienaskaitos 1 ir 2 asmuo<br />
turi kirtá, nuðokusá á galûnæ.<br />
Priesagos Ÿëti vediniai<br />
Pirmajam poskyriui priklauso Ÿa kamiengalio veiksmaþodþiai. Miðrieji<br />
priesagos Ÿëti veiksmaþodþiai, turintys esamojo laiko kamiengalá Ÿa,<br />
bk. yra gavæ bendraties priesagos Ÿëti ir bûtojo kartinio laiko priesagos<br />
Ÿëjo kirtá (ir tvirtapradæ priegaidæ); plg. (Jakulis, 1997, 117). Taèiau<br />
esamasis laikas kirèiuojamas dvejopai: vienø ðaknis yra tvirtapradë<br />
(þr. p. 255), kitø – t v i r t agalë arba trumpa.<br />
1. Pirmiausia minëtini tie miðrieji veiksmaþodþiai, kuriø esamojo laiko<br />
ðaknies skiemens pagrindu eina balsiai a, e, i, u (dël fonetiniø prieþasèiø<br />
tokia ðaknis negali bûti tvirtapradë): – ;; blizgëti, blizga, blizgëjo;<br />
derëti, dera, derëjo „tartis dël kainos, lygtis; tikti, pritikti, bûti tinkamam<br />
ir kt.“; skubëti, skuba, skubëjo; ðnekëti, ðneka, ðnekëjo; tekëti, teka, tekëjo;<br />
þadëti, þada, þadëjo;; braðkëti, braðka, braðkëjo; brazdëti, brazda, brazdëjo;<br />
bruzdëti, bruzda, bruzdëjo; bubëti, buba, bubëjo; èeþëti, èeþa, èeþëjo;<br />
èiuðkëti, èiuðka, èiuðkëjo; èiuþëti, èiuþa, èiuþëjo; derëti, dera, derëjo „vaisiø<br />
duoti, augti“; drebëti, dreba, drebëjo; dvazgëti, dvazga, dvazgëjo; gagëti,<br />
gaga, gagëjo; gebëti, geba, gebëjo; glegëti, glega, glegëjo; grumëti, gruma,<br />
grumëjo; gruzdëti, gruzda, gruzdëjo; gugëti, guga, gugëjo; gurëti, gura,<br />
gurëjo; guþëti, guþa, guþëjo; judëti, juda, judëjo; kabëti, kaba, kabëjo; katëti,<br />
kata, katëjo; kedëti, keda, kedëjo; keþëti, keþa, keþëjo; klabëti, klaba, klabëjo;<br />
klebëti, kleba, klebëjo…
267<br />
Þr. dar (Laigonaitë, 1978, 75; LKG II 3<strong>03</strong>; Stundþia, 1995, 131; Vidþiûnas,<br />
1997, 200).<br />
Darybos atþvilgiu ðie veiksmaþodþiai yra ávairûs: vieni gali bûti siejami<br />
su iðtiktukais (pvz.: braðkëti, braðka, braðkëjo – brakðt; brazdëti, brazda,<br />
brazdëjo – brazdi LKÞ I 1023; bubëti, buba, bubëjo – bubt; èiuþëti, èiuþa,<br />
èiuþëjo – èiuþi; èiuþi LKÞ II 188; gagëti, gaga, gagëti – ga ga ga LKÞ III 3;<br />
pliupëti, pliupa, pliupëjo – pliupt; traðkëti, traðka, traðkëjo – trakðt); kiti –<br />
su nepriesaginiais veiksmaþodþiais (pvz.: blizgëti, blizga, blizgëjo – bligzti,<br />
blyzga, blizgo LKÞ I 914; bruzdëti, bruzda, bruzdëjo – suŸbruzti, suŸbrûzda,<br />
suŸbruzdo; gruzdëti, gruzda, gruzdëjo – gruzti, grûzda, gruzdo; gurëti, gura,<br />
gurëjo – gurti, gûra, guro; judëti, juda, judëjo – suŸjusti, suŸjunda, suŸjudo;<br />
kabëti, kaba, kabëjo – kibti, kimba, kibo; keþëti, keþa, keþëjo – keþti, kæþta,<br />
keþo; klibëti, kliba, klibëjo – klibti, klimba, klibo; skubëti, skuba, skubëjo –<br />
suŸskubti, suŸskumba, suŸskubo; ðnekëti, ðneka, ðnekëjo – suŸðnekti, suŸðnenka,<br />
suŸðneko; treðëti, treða, treðëjo – treðti, træðta, treðo); treti padaryti tiesiog<br />
pamëgdþiojant garsus ar vaizdus (pvz.: dvazgëti, dvazga, dvazgëjo;<br />
glegëti, glega, glegëjo; grumëti, gruma, grumëjo; knibþdëti, knibþda, knibþdëjo);<br />
ketvirti në neturi aiðkaus darybos pamato (juose dabar galima áþiûrëti<br />
tik formalius baigmenis, atitinkanèius priesagà, pvz.: derëti, dera, derëjo;<br />
gebëti, geba, gebëjo; tekëti, teka, tekëjo); plg. (Jakulis, 1997, 116). Taèiau<br />
kirèiavimui tai neturi átakos.<br />
Kirèiavimo gretimybës retos: vibþëti, vibþda (vibþdi), vibþdëjo; vibþdëti<br />
LKÞ XIX 76.<br />
Sangràþi niai veiksmaþodþiai iðlaiko tà patá kamieno kirèiavimà:<br />
– ;; – ;; derëtis, derasi, derëjosi; kuðtëtis, kuðtasi, kuðtëjosi; ðnabþdëtis,<br />
ðnabþdasi, ðnabþdëjosi; ðnekëtis, ðnekasi, ðnekëjosi; ðnibþdëtis, ðnibþdasi,<br />
ðnibþdëjosi.<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø bendratis ir bûtasis kartinis laikas<br />
perima neprieðdëliniø formø priesagos kirtá ir priegaidæ, o esamojo laiko<br />
kirtis nuðoka á prieðdëlá.<br />
suŸ: – ;; sugebëti, sugeba, sugebëjo;; sublizgëti, sublizga, sublizgëjo; subraðkëti,<br />
subraðka, subraðkëjo; subrazdëti, subrazda, subrazdëjo; subruzdëti,<br />
subruzda, subruzdëjo; sububëti, sububa, sububëjo; suèeþëti, suèeþa, suèeþëjo;<br />
suèiuþëti, suèiuþa, suèiuþëjo; suderëti, sudera, suderëjo; sugagëti, sugaga,<br />
sugagëjo; sugrumëti, sugruma, sugrumëjo; sugruzdëti, sugruzda,<br />
sugruzdëjo; sugurëti, sugura, sugurëjo; suguþëti, suguþa, suguþëjo; sujudëti,<br />
sujuda, sujudëjo; sukedëti, sukeda, sukedëjo; sukeþëti, sukeþa, sukeþëjo;
268<br />
suklebëti, sukleba, suklebëjo; suklegëti, suklega, suklegëjo; suklekëti, sukleka,<br />
suklekëjo; sukliukëti, sukliuka, sukliukëjo; suknibþdëti, suknibþda,<br />
suknibþdëjo; sukrebþdëti, sukrebþda, sukrebþdëjo; sukrekëti, sukreka, sukrekëjo;<br />
sukrutëti, sukruta, sukrutëjo; sukugþdëti, sukugþda, sukugþdëjo;<br />
sukuþdëti, sukuþda, sukuþdëjo…<br />
paŸ: – ;; – ;; pablizgëti, pablizga, pablizgëjo; paderëti, padera, paderëjo<br />
„kiek pasilygti“ (DÞ3 470 gal per apsirikimà raðoma paderëti, paderi,<br />
paderëjo, plg.: derëti, dera, derëjo „tartis dël kainos, lygtis“ DÞ3 116; nuderëti,<br />
nudera, nuderëjo DÞ3 432 ir kt. prieðdëlinius ðios ðaknies veiksmaþodþius);<br />
padrebëti, padreba, padrebëjo; pagruzdëti, pagruzda, pagruzdëjo;<br />
pajudëti, pajuda, pajudëjo; pakabëti, pakaba, pakabëjo; pakeþëti, pakeþa,<br />
pakeþëjo; paklibëti, pakliba, paklibëjo; pakrutëti, pakruta, pakrutëjo; pakuðtëti,<br />
pakuðta, pakuðtëjo „pakuþdëti“; pakuðtëti, pakuðta, pakuðtëjo „pajudëti,<br />
pakrutëti“; pakuþdëti, pakuþda, pakuþdëjo; paplepëti, paplepa, paplepëjo;<br />
papluðëti, papluða, papluðëjo; paskubëti, paskuba, paskubëjo; paðnabþdëti,<br />
paðnabþda, paðnabþdëjo; paðnekëti, paðneka, paðnekëjo;<br />
paðnibþdëti, paðnibþda, paðnibþdëjo…<br />
iðŸ: – ;; iðtekëti, iðteka, iðtekëjo;; iðbraðkëti, iðbraðka, iðbraðkëjo; iðbrazdëti,<br />
iðbrazda, iðbrazdëjo; iðbrizgëti, iðbrizga, iðbrizgëjo (neprieðdëlinë lytis<br />
DÞ3 nededama); iðbruzdëti, iðbruzda, iðbruzdëjo; iðderëti, iðdera, iðderëjo;<br />
iðdrebëti, iðdreba, iðdrebëjo; iðgurëti, iðgura, iðgurëjo; iðguþëti, iðguþa, iðguþëjo;<br />
iðjudëti, iðjuda, iðjudëjo; iðkabëti, iðkaba, iðkabëjo; iðkedëti, iðkeda,<br />
iðkedëjo; iðklegëti, iðklega, iðklegëjo; iðkliukëti, iðkliuka, iðkliukëjo; iðkriunëti,<br />
iðkriuna, iðkriunëjo; iðlalëti, iðlala, iðlalëjo; iðlaðëti, iðlaða, iðlaðëjo…<br />
nuŸ: – ;; nutekëti, nuteka, nutekëjo;; nubraðkëti, nubraðka, nubraðkëjo;<br />
nubrazdëti, nubrazda, nubrazdëjo; nuderëti, nudera, nuderëjo; nugurëti,<br />
nugura, nugurëjo; nuguþëti, nuguþa, nuguþëjo; nulaðëti, nulaða, nulaðëjo;<br />
nuplepëti, nuplepa, nuplepëjo; nupleðkëti, nupleðka, nupleðkëjo;<br />
nuskubëti, nuskuba, nuskubëjo; nuðlamëti, nuðlama, nuðlamëjo; nuðnekëti,<br />
nuðneka, nuðnekëjo…<br />
priŸ: – ;; – ;; priderëti, pridera, priderëjo; pridrebëti, pridreba, pridrebëjo;<br />
priguþëti, priguþa, priguþëjo; prikliukëti, prikliuka, prikliukëjo; prikuþdëti,<br />
prikuþda, prikuþdëjo; prilaðëti, prilaða, prilaðëjo; priplepëti, priplepa, priplepëjo;<br />
priðnekëti, priðneka, priðnekëjo; pritekëti, priteka, pritekëjo; pritrupëti,<br />
pritrupa, pritrupëjo; priþadëti, priþada, priþadëjo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþbraðkëti, uþbraðka, uþbraðkëjo; uþbrazdëti, uþbrazda, uþbrazdëjo;<br />
uþderëti, uþdera, uþderëjo; uþkeþëti, uþkeþa, uþkeþëjo; uþkrutëti,
269<br />
uþkruta, uþkrutëjo; uþlaðëti, uþlaða, uþlaðëjo; uþskubëti, uþskuba, uþskubëjo;<br />
uþtekëti, uþteka, uþtekëjo; uþteðkëti, uþteðka, uþteðkëjo; uþtratëti, uþtrata,<br />
uþtratëjo.<br />
atŸ (atiŸ): – ;; – ;; atbraðkëti, atbraðka, atbraðkëjo; atguþëti, atguþa, atguþëjo;<br />
atitekëti, atiteka, atitekëjo; atpuðkëti, atpuðka, atpuðkëjo; atskubëti, atskuba,<br />
atskubëjo; atðlamëti, atðlama, atðlamëjo; atðnekëti, atðneka, atðnekëjo.<br />
apŸ: – ;; – ;; apgruzdëti, apgruzda, apgruzdëjo; aplaðëti, aplaða, aplaðëjo;<br />
apðiupëti, apðiupa, apðiupëjo; apðnekëti, apðneka, apðnekëjo; aptrupëti, aptrupa,<br />
aptrupëjo; apþadëti, apþada, apþadëjo.<br />
áŸ: – ;; – ;; ábrazdëti, ábrazda, ábrazdëjo; águþëti, águþa, águþëjo; áklegëti,<br />
áklega, áklegëjo; álaðëti, álaða, álaðëjo; áðnekëti, áðneka, áðnekëjo; átekëti, áteka,<br />
átekëjo.<br />
praŸ: – ;; – ;; pradrebëti, pradreba, pradrebëjo; prakedëti, prakeda, prakedëjo;<br />
prakuþdëti, prakuþda, prakuþdëjo; praplepëti, praplepa, praplepëjo;<br />
praðnekëti, praðneka, praðnekëjo; pratekëti, prateka, pratekëjo.<br />
parŸ: – ;; – ;; parbraðkëti, parbraðka, parbraðkëjo; parbrazdëti, parbrazda,<br />
parbrazdëjo; parskubëti, parskuba, parskubëjo.<br />
Visø formø prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; perðnekëti, perðneka,<br />
perðnekëjo.<br />
Prieðdëliniai sangràþi niai veiksmaþodþiai kirèiuojami kaip<br />
ir prieðdëliniai nesangràþiniai (tik esamojo laiko kirtis nuðoka ne á prieðdëlá,<br />
o á sangràþos rodiklá).<br />
suŸ: – ;; – ;; susiderëti, susidera, susiderëjo; susikugþdëti, susikugþda,<br />
susikugþdëjo; susikuþdëti, susikuþda, susikuþdëjo; susiðnekëti, susiðneka,<br />
susiðnekëjo; susiðnibþdëti, susiðnibþda, susiðnibþdëjo; susiþadëti, susiþada,<br />
susiþadëjo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pasiderëti, pasidera, pasiderëjo; pasiðnekëti, pasiðneka, pasiðnekëjo;<br />
pasiðnibþdëti, pasiðnibþda, pasiðnibþdëjo; pasiþadëti, pasiþada,<br />
pasiþadëjo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisidrebëti, prisidreba, prisidrebëjo; prisiplepëti, prisiplepa,<br />
prisiplepëjo; prisiðnekëti, prisiðneka, prisiðnekëjo; prisiþadëti, prisiþada,<br />
prisiþadëjo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsiderëti, iðsidera, iðsiderëjo; iðsiplepëti, iðsiplepa, iðsiplepëjo;<br />
iðsiþadëti, iðsiþada, iðsiþadëjo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsiplepëti, uþsiplepa, uþsiplepëjo; uþsiðnekëti, uþsiðneka,<br />
uþsiðnekëjo; uþsiþadëti, uþsiþada, uþsiþadëjo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atsiðnekëti, atsiðneka, atsiðnekëjo; atsiþadëti, atsiþada, atsiþadëjo.
270<br />
áŸ: – ;; – ;; ásiplepëti, ásiplepa, ásiplepëjo; ásiðnekëti, ásiðneka, ásiðnekëjo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusiderëti, nusidera, nusiderëjo; nusiðnekëti, nusiðneka,<br />
nusiðnekëjo.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasiplepëti, prasiplepa, prasiplepëjo; prasiðnekëti, prasiðneka,<br />
prasiðnekëjo.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsiðnekëti, apsiðneka, apsiðnekëjo.<br />
2. Didþioji dalis tos paèios morfologinës grupës miðriøjø veiksmaþodþiø<br />
turi tvirtapradæ esamojo laiko ðakná, jei skiemens pagrindu eina miðrieji<br />
dvigarsiai (þr. p. 255). Taèiau kai kurie tokios pat morfonologinës sandaros<br />
veiksmaþodþiai bk. teikiami su tvirtagale esamojo laiko ðaknies<br />
priegaide: kalbëti, kalba, kalbëjo;; skambëti, skamba, skambëjo;; almëti,<br />
alma, almëjo; bambëti, bamba, bambëjo; gargëti, garga, gargëjo; gargþdëti,<br />
gargþda, gargþdëjo; garmëti, garma, garmëjo; gramzdëti, gramzda, gramzdëjo;<br />
marmëti, marma, marmëjo; varvëti, varva, varvëjo; vertëti, verta, vertëjo.<br />
Þr. dar (Laigonaitë, 1978, 75; LKG II 3<strong>03</strong>; Stundþia, 1995, 130, 131;<br />
Vidþiûnas, 1997, 200).<br />
Garsaþodiniø veiksmaþodþiø esamojo laiko ðaknies priegaidæ bk.<br />
linkstama priderinti prie bendrojo modelio – ásileidþiamos ir tvirtapradës<br />
ðaknies lytys: bambëti, bamba, bambëjo RV 69, bambëti, bamba,<br />
bambëjo RÞ 167, LV 197, DÞ1 65, DÞ2 71, SkRÞ 142, LTÞ 43, bambëti,<br />
bamba (bamba), bambëjo Kam II 19, DÞ3 72, MKÞ 141 (plg. bambëti,<br />
bamba (bamba), bambëjo LKÞ I 631, bambëti, bamba, bambëjo DûnÞ<br />
469, bambëti, bamba, bambëjo DrskÞ 29); gargëti, garga, gargëjo RÞ 204,<br />
LV 261, LTÞ 96, gargëti, garga, gargëjo DÞ1 198, DÞ2 164, SkRÞ 371,<br />
MKÞ 172, gargëti, garga (garga), gargëjo DÞ3 165 (plg. gargëti, garga (garga),<br />
gargëjo LKÞ III 129); gargþdëti, gargþda, gargþdëjo DÞ1 199, DÞ2 164,<br />
DÞ3 166, gargþdëti, gargþda, gargþdëjo LTÞ 96 (plg. gargþdëti, gargþda,<br />
gargþdëjo LKÞ III 133); garmëti, garma, garmëjo Kam II 38, RV 93, RÞ<br />
204, LV 261, DÞ1 199, DÞ2 164, SkRÞ 372, garmëti, garma, garmëjo<br />
LTÞ 96, garmëti, garma (garma), garmëjo DÞ3 166, MKÞ 172 (plg. garmëti,<br />
garma (garma), garmëjo LKÞ III 137); marmëti, marma, marmëjo RÞ<br />
269, LV 368, DÞ1 444, DÞ2 385, SkRÞ 792, marmëti, marma, marmëjo<br />
LTÞ 177, marmëti, marma (marma), marmëjo DÞ3 383, MKÞ 229<br />
(plg. marmëti, marma (marma), marmëjo LKÞ VII 873, marmëti, marma,<br />
marmëjo DûnÞ 189, 508, marmëti, marma, marmëjo ZtÞ 384);<br />
skambëti, skamba (ryt. skamba), skambëjo Kam II 108, skambëti, skamba,<br />
skambëjo SkBK 77, RV 169, RÞ 327, LV 497, DÞ1 723, DÞ2 704,
271<br />
SkRÞ 1301, LTÞ 270, skambëti, skamba (skamba), skambëjo DÞ3 698,<br />
MKÞ 291 (plg. skamba; skamba, skambëti BûgRR II 462, skambëti,<br />
skamba (skamba), skambëjo LKÞ XII 717, skambëti, skamba, skambëjo<br />
DûnÞ 532, skambëti, skamba, skambëjo DrskÞ 327); þr. dar (Buch, 1961,<br />
83, 84; Bût 43; Grinaveckis, 1973, 162; Grinaveckis, 1983, 67; Jonaitytë,<br />
1960a, 82; Kuryùowicz, 1958, 330, 335; Otræbski, 1965, 106, 110, 134, 219,<br />
274; Pakalka, 1995, 206, 209; Sabaliauskas, 1961, 327; Vidþiûnas, 1997,<br />
200; Vitkauskas, 1995, 77). Pastarojo þodþio tvirtapradës ðaknies gretimybë,<br />
bûdingesnë vakarø Lietuvai, gal ir be tikro reikalo teikiama bk.<br />
leidiniuose (nes bk. tik tvirtagaliðkai kirèiuojamas iðt. skambt, ið jo padarytas<br />
þodis skambtelëti, nepriesaginis veiksmaþodis suŸskambti bei priesagos<br />
Ÿinti vedinys skambinti; plg. kitokià nekodifikuotos kalbos sistemà:<br />
skambëti, skamba, skambëjo; skambinti; skambt; skambtelëti; skambti LKÞ<br />
XII 719–728; skambinti DûnÞ 325). Plg. dar kai kuriø kitø garsaþodiniø<br />
veiksmaþodþiø kirèiavimo kodifikacijos raidà (þr. p. 257).<br />
Nuo ðiø þodþiø yra atsiskyræ negarsaþodinës reikðmës veiksmaþodþiai,<br />
kuriø esamojo laiko ðaknies tvirtagaliðkumas bk. nekvestionuojamas; vieni<br />
jø siejami su netvirtapradës ðaknies þodþiais (pvz.: gramzdëti, gramzda,<br />
gramzdëjo – grimzti, grimzta, grimzdo; kalbëti, kalba, kalbëjo – praŸkalbti,<br />
pra-kalbsta, pra-kalbo; vertëti, verta, vertëjo – vertas, Ÿa; plg. tvirtaprade<br />
ðaknimi susijusius þodþius, p. 257); kiti neturi aiðkaus darybos pamato<br />
(pvz.: almëti, alma, almëjo; varvëti, varva, varvëjo). Pastarieji veiksmaþodþiai<br />
(áskaitant ir gramzdëti, gramzda, gramzdëjo bei dzûkø salvëti,<br />
salva, salvëjo) reiðkia judëjimà, slinktá, skysèio sunkimàsi, iðsiverþimà;<br />
plg. (Jakulis, 1996, 120tt.; Jakulis, 1997, 122).<br />
Nekodifikuotoje kalboje kartais svyruoja ir ðiø þodþiø esamojo laiko<br />
priegaidë: rieda, riedëti BûgRR II 113, riedëti, rieda (rieda), riedëjo LKÞ<br />
XI 549; be to, jei neapsirikta, kirèiuojama gramzdëti, gramzda, gramzdëjo<br />
LKÞ III 513 (bet èia pat pateikiama kirèiuotø esamojo laiko formø,<br />
pvz.: nugramzda, sugramzda, tarsi ðaknis bûtø buvusi tvirtagalë).<br />
Èia tiktø minëti dar ir tuos negausius miðriuosius veiksmaþodþius,<br />
kuriø esamojo laiko ðaknyje vartojami tvirtagaliai dvibalsiai arba ilgieji<br />
balsiai y, û: – ;; riedëti, rieda, riedëjo; skaudëti, skauda, skaudëjo;; byrëti,<br />
byra, byrëjo; kûpëti, kûpa, kûpëjo; triûsëti, triûsa, triûsëjo; þr. dar (Laigonaitë,<br />
1978, 75; Stundþia, 1995, 131). Ðie þodþiai irgi nëra garsaþodiniai;<br />
byrëti ir riedëti artimi slinkties veiksmaþodþiams; plg. (Jakulis, 1997, 118,<br />
122). Darybiðkai visiems jiems nëra ið ko gauti tvirtapradës priegaidës,
272<br />
plg. byrëti, byra, byrëjo – birti, byra, biro (pasikeitus fonetinëms sàlygoms<br />
bendraties tvirtapradis dvigarsis suyra); kûpëti, kûpa, kûpëjo – kupti, kupa,<br />
kupo; kaupti, kaupia, kaupë; skaudëti, skauda, skaudëjo – suŸskausti,<br />
suŸskausta, suŸskaudo; triûsëti, triûsa, triûsëjo – triûsti, triûsia, triûsë; gal ir<br />
riedëti, rieda, riedëjo – ridenti, ridena, rideno, taip pat sinonimas rietëti,<br />
rieta, rietëjo – risti, rita, rito; riesti, rieèia, rietë; turbût neatsitiktinai jø ðaknyje<br />
nëra balsio o (plg. þodþius su tvirtapradþiu o, p. 257).<br />
Sangràþi n ë s lytys retos; kamieno kirèiavimu jos nesiskiria nuo<br />
nesangràþiniø: – ;; kalbëtis, kalbasi, kalbëjosi.<br />
Prieðdëliniø ir neprieðdëliniø veiksmaþodþiø kirèiavimas beveik<br />
sutampa; savitas tik esamasis laikas tø þodþiø, kuriø ðaknyje vartojami<br />
tvirtagaliai dvigarsiai al, am, an, ar – jø kirtis nuðoka á prieðdëlá.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðalmëti, iðalma, iðalmëjo; iðbambëti, iðbamba, iðbambëjo;<br />
iðbyrëti, iðbyra, iðbyrëjo; iðgarmëti, iðgarma, iðgarmëjo; iðkalbëti, iðkalba,<br />
iðkalbëjo; iðkûpëti, iðkûpa, iðkûpëjo; iðmarmëti, iðmarma, iðmarmëjo; iðriedëti,<br />
iðrieda, iðriedëjo; iðskaudëti, iðskauda, iðskaudëjo; iðvarvëti, iðvarva,<br />
iðvarvëjo.<br />
priŸ: – ;; – ;; pribyrëti, pribyra, pribyrëjo; prigargëti, prigarga, prigargëjo;<br />
prigarmëti, prigarma, prigarmëjo; prikalbëti, prikalba, prikalbëjo; prikûpëti,<br />
prikûpa, prikûpëjo; primarmëti, primarma, primarmëjo; pririedëti, pririeda,<br />
pririedëjo; privarvëti, privarva, privarvëjo.<br />
suŸ: – ;; suskambëti, suskamba, suskambëjo;; subambëti, subamba, subambëjo;<br />
subyrëti, subyra, subyrëjo; sugarmëti, sugarma, sugarmëjo; sukalbëti,<br />
sukalba, sukalbëjo; sumarmëti, sumarma, sumarmëjo; suskaudëti, suskauda,<br />
suskaudëjo; suvarvëti, suvarva, suvarvëjo.<br />
nuŸ: – ;; nuskambëti, nuskamba, nuskambëjo;; nubyrëti, nubyra, nubyrëjo;<br />
nugarmëti, nugarma, nugarmëjo; nukalbëti, nukalba, nukalbëjo; numarmëti,<br />
numarma, numarmëjo; nuriedëti, nurieda, nuriedëjo; nuvarvëti,<br />
nuvarva, nuvarvëjo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþbyrëti, uþbyra, uþbyrëjo; uþgargëti, uþgarga, uþgargëjo;<br />
uþkalbëti, uþkalba, uþkalbëjo; uþmarmëti, uþmarma, uþmarmëjo; uþriedëti,<br />
uþrieda, uþriedëjo; uþvarvëti, uþvarva, uþvarvëjo.<br />
áŸ: – ;; – ;; ábyrëti, ábyra, ábyrëjo; ágarmëti, ágarma, ágarmëjo; ákalbëti, ákalba,<br />
ákalbëjo; ámarmëti, ámarma, ámarmëjo; áriedëti, árieda, áriedëjo.<br />
paŸ: – ;; pakalbëti, pakalba, pakalbëjo;; pabambëti, pabamba, pabambëjo;<br />
pamarmëti, pamarma, pamarmëjo; pariedëti, parieda, pariedëjo; paskaudëti,<br />
paskauda, paskaudëjo.
273<br />
apŸ (apiŸ): – ;; – ;; apgargëti, apgarga, apgargëjo; apibyrëti, apibyra,<br />
apibyrëjo; apkalbëti, apkalba, apkalbëjo; apvarvëti, apvarva, apvarvëjo.<br />
atŸ: – ;; – ;; atkalbëti, atkalba, atkalbëjo; atriedëti, atrieda, atriedëjo;<br />
atskambëti, atskamba, atskambëjo.<br />
praŸ: – ;; – ;; prakalbëti, prakalba, prakalbëjo; praskaudëti, praskauda,<br />
praskaudëjo.<br />
neŸ (èia nurodomas tik vienas daþnas ðio dalelytinio prieðdëlio vedinys,<br />
neádëtas á DÞ3 kaip atskiras leksinis vienetas): – ;; nekalbëti, nekalba,<br />
nekalbëjo.<br />
Prieðdëlis perŸ visais atvejais gauna kirtá: – ;; – ;; perkalbëti, perkalba,<br />
perkalbëjo; perriedëti, perrieda, perriedëjo; perskaudëti, perskauda, perskaudëjo.<br />
Garsaþodiniø veiksmaþodþiø, kuriø esamojo laiko ðaknies priegaidë<br />
bk. gali bûti ir tvirtagalë, ir tvirtapradë, prieðdëlinës lytys kirèiuojamos<br />
dvejopai: ið tvirtagalës ðaknies kirtis nuðoka á prieðdëlá, ið tvirtapradës –<br />
nenuðoka: apgargëti, apgarga, apgargëjo DÞ2 22, apgargëti, apgarga (apgarga),<br />
apgargëjo DÞ3 20 (plg. apgargëti, apgarga, apgargëjo LKÞ III 129);<br />
atskambëti, atskamba, atskambëjo DÞ2 57, atskambëti, atskamba (atskamba),<br />
atskambëjo DÞ3 58 (plg. atskambëti, atskamba (atskamba), atskambëjo<br />
LKÞ XII 720); ágarmëti, ágarma, ágarmëjo DÞ2 202, ágarmëti,<br />
ágarma (ágarma), ágarmëjo DÞ3 2<strong>03</strong> (plg. ágarmëti, ágarma, ágarmëjo LKÞ<br />
III 137); ámarmëti, ámarma, ámarmëjo DÞ2 208, ámarmëti, ámarma (ámarma),<br />
ámarmëjo DÞ3 210 (plg. ámarmëti, ámarma, ámarmëjo LKÞ VII 873);<br />
iðbambëti, iðbamba, iðbambëjo DÞ2 223, iðbambëti, iðbamba (iðbamba),<br />
iðbambëjo DÞ3 224 (plg. iðbambëti, iðbamba (iðbamba), iðbambëjo LKÞ<br />
I 631); iðgarmëti, iðgarma, iðgarmëjo DÞ2 231, iðgarmëti, iðgarma (iðgarma),<br />
iðgarmëjo DÞ3 232 (plg. iðgarmëti, iðgarma, iðgarmëjo LKÞ III 137);<br />
iðmarmëti, iðmarma, iðmarmëjo DÞ2 242, iðmarmëti, iðmarma (iðmarma),<br />
iðmarmëjo DÞ3 243 (plg. iðmarmëti, iðmarma, iðmarmëjo LKÞ VII 873);<br />
nugarmëti, nugarma, nugarmëjo DÞ2 439, nugarmëti, nugarma (nugarma),<br />
nugarmëjo DÞ3 434 (plg. nugarmëti, nugarma, nugarmëjo LKÞ III<br />
137); numarmëti, numarma, numarmëjo DÞ2 445, numarmëti, numarma<br />
(numarma), numarmëjo DÞ3 440 (plg. numarmëti, numarma, numarmëjo<br />
LKÞ VII 873); nuskambëti, nuskamba, nuskambëjo DÞ2 457,<br />
nuskambëti, nuskamba (nuskamba), nuskambëjo DÞ3 452 (plg. nuskambëti,<br />
nuskamba (nuskamba), nuskambëjo LKÞ XII 720); pabambëti,<br />
pabamba, pabambëjo DÞ2 471, pabambëti, pabamba (pabamba),
274<br />
pabambëjo DÞ3 466 (plg. pabambëti, pabamba (pabamba), pabambëjo<br />
LKÞ I 631, pabamba DrskÞ 29); pamarmëti, pamarma (pamarma),<br />
pamarmëjo DÞ3 491 (plg. pamarmëti, pamarma, pamarmëjo LKÞ VII<br />
874); prigargëti, prigarga, prigargëjo DÞ2 612, prigargëti, prigarga (prigarga),<br />
prigargëjo DÞ3 604 (plg. prigargëti, prigarga, prigargëjo LKÞ III 130);<br />
prigarmëti, prigarma, prigarmëjo DÞ2 612, prigarmëti, prigarma (prigarma),<br />
prigarmëjo DÞ3 604 (plg. prigarmëti, prigarma (prigarma), prigarmëjo<br />
LKÞ III 138); primarmëti, primarma, primarmëjo DÞ2 618 (bet<br />
plg. marmëti, marma, marmëjo DÞ2 385 bei kitas prieðdëlines ðio veiksmaþodþio<br />
lytis, pateiktas DÞ2), primarmëti, primarma (primarma), primarmëjo<br />
DÞ3 610 (plg. primarmëti, primarma, primarmëjo LKÞ VII 874);<br />
subambëti, subamba, subambëjo DÞ2 748, subambëti, subamba (subamba),<br />
subambëjo DÞ3 742 (plg. subambëti, subamba (subamba), subambëjo<br />
LKÞ I 632); sugarmëti, sugarma, sugarmëjo DÞ2 757, sugarmëti,<br />
sugarma (sugarma), sugarmëjo DÞ3 751 (plg. sugarmëti, sugarma, sugarmëjo<br />
LKÞ III 138); sumarmëti, sumarma, sumarmëjo DÞ2 770, sumarmëti,<br />
sumarma (sumarma), sumarmëjo DÞ3 764 (plg. sumarmëti, sumarma,<br />
sumarmëjo LKÞ VII 874); suskambëti, suskamba, suskambëjo<br />
DÞ2 784, suskambëti, suskamba (suskamba), suskambëjo DÞ3 778 (plg.<br />
suskambëti, suskamba (suskamba), suskambëjo LKÞ XII 722); uþgargëti,<br />
uþgarga, uþgargëjo DÞ2 884, uþgargëti, uþgarga (uþgarga), uþgargëjo DÞ3<br />
879 (plg. uþgargëti, uþgarga, uþgargëjo LKÞ III 320); uþmarmëti, uþmarma,<br />
uþmarmëjo DÞ2 893 (plg. kitus ðio bûrelio veiksmaþodþius, dedamus<br />
DÞ2), uþmarmëti, uþmarma (uþmarma), uþmarmëjo DÞ3 887 (plg.<br />
uþmarmëti, uþmarma, uþmarmëjo LKÞ VII 874); þr. dar (LKG II 310;<br />
Vitkauskas, 1995, 77).<br />
Nekodifikuotoje kalboje randama dar ðiø kirèiavimo gretimybiø: apvarvëti,<br />
apvarva (apvarva), apvarvëjo LKÞ XVIII 347; iðvarvëti, iðvarva<br />
(iðvarva), iðvarvëjo LKÞ XVIII 347; nuriedëti, nurieda (nurieda), nuriedëjo<br />
LKÞ XI 551; nuvarvëti, nuvarva (nuvarva), nuvarvëjo LKÞ XVIII 348;<br />
þr. dar (BalèRR I 390; BûgRR III 50; Grinaveckis, 1976, 39; Grinaveckis,<br />
1983, 75; Grinaveckis, 1986, 117; Grinaveckis, 1991, 1<strong>03</strong>; Kazlauskas,<br />
1968, 70; LKG II 310; Pakalka, 1995, 208; SkDA 195; Vidugiris, 1973,<br />
205; Vidþiûnas, 1997, 201, 217; Zinkevièius, 1966, 335).<br />
Prieðdëlinës sangràþi n ë s lytys kirèiuojamos panaðiai kaip ir<br />
prieðdëlinës nesangràþinës, tik jø kirtis nuðoka ne á prieðdëlá, o á sangràþos<br />
formantà.
275<br />
atŸ: – ;; – ;; atsikalbëti, atsikalba, atsikalbëjo.<br />
áŸ: – ;; – ;; ásikalbëti, ásikalba, ásikalbëjo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsikalbëti, iðsikalba, iðsikalbëjo.<br />
paŸ: – ;; pasikalbëti, pasikalba, pasikalbëjo.<br />
praŸ: – ;; – ;; prasikalbëti, prasikalba, prasikalbëjo.<br />
suŸ: – ;; – ;; susikalbëti, susikalba, susikalbëjo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsikalbëti, uþsikalba, uþsikalbëjo.<br />
Studentai yra linkæ kirèiuoti ðitaip: alma (prg. 23:20); bamba (prg.<br />
29:23), bambu (krt. 29:23); garga (prg. 21:20); garma (prg. 26:26); marma<br />
(prg. 36:12); riedu (10:44); skamba (prg. 73:8).<br />
Plg. dar prieðdëliniø lyèiø kirèiavimà: atrieda (krt. 29:0); nekalba (krt.<br />
22:1); nuskamba (55; ðakná kirèiavo 6 stud., 1 jø – tvirtapradiðkai); pabamba<br />
(17; 12 stud. pabrëþë ðakná, 4 jø nurodë esant kirèiuotà tvirtapradæ<br />
ðakná); pakalba (krt. 61:1); paskauda (krt. 53:7); suvarva (44; 1 stud.<br />
ðakná kirèiavo tvirtagaliðkai, 1 – tvirtapradiðkai).<br />
Antrajam poskyriui priklauso Ÿi kamiengalio veiksmaþodþiai. Didþioji<br />
dalis ðio morfologinio tipo miðriøjø veiksmaþodþiø turi kirèiuotà<br />
bendraties ir bûtojo kartinio laiko priesagà ir k irèiuotà tvirtagalæ<br />
arba trumpà esamojo laiko ðakná: galëti, gali, galëjo; girdëti, girdi, girdëjo;<br />
laimëti, laimi, laimëjo; minëti, mini, minëjo; tikëti, tiki, tikëjo; turëti,<br />
turi, turëjo; þiûrëti, þiûri, þiûrëjo;; aidëti, aidi, aidëjo; budëti, budi, budëjo;<br />
gailëti, gaili, gailëjo; gulëti, guli, gulëjo; klestëti, klesti, klestëjo; lydëti, lydi,<br />
lydëjo; linkëti, linki, linkëjo; regëti, regi, regëjo; stebëti, stebi, stebëjo; tylëti,<br />
tyli, tylëjo; vieðëti, vieði, vieðëjo; þavëti, þavi, þavëjo; þymëti, þymi, þymëjo;;<br />
avëti, avi, avëjo; bûvëti, bûvi, bûvëjo; dëvëti, dëvi, dëvëjo; dygëti, dygi, dygëjo;<br />
dindëti, dindi, dindëjo; dyrëti, dyri, dyrëjo; dûsëti, dûsi, dûsëjo; dþiovëti,<br />
dþiovi, dþiovëjo; garëti, gari, garëjo; gavëti, gavi, gavëjo…<br />
Þr. dar (Bût 164, 165; Jakaitienë, 1973, 8–9; LKG II 3<strong>03</strong>; LV 146;<br />
SkBK 32; Stundþia, 1995, 130, 131; Vidþiûnas, 1997, 200).<br />
Prozodinis esamojo laiko ðaknø santykis su nepriesaginiais veiksmaþodþiais<br />
(morfonologiðkai artimiausias, rodos, yra jø bûtasis kartinis laikas)<br />
keleriopas:<br />
a) miðrieji veiksmaþodþiai turi tà paèià t v i r t agalæ arba trumpà<br />
ðakná kaip ir nepriesaginiai veiksmaþodþiai (balsiø kaita pasitaiko retai),<br />
plg.: avëti, avi, avëjo – auti, auna, avë; budëti, budi, budëjo – busti, bunda,<br />
budo; gailëti, gaili, gailëjo – paŸgailti, pa-gailsta, pa-gailo; gedëti, gedi,<br />
gedëjo – pasiŸgesti, pasiŸgenda, pasiŸgedo; girdëti, girdi, girdëjo – iðŸgirsti,
276<br />
iðŸgirsta, iðŸgirdo; goþëti, goþi, goþëjo – goþti, goþia, goþë; grimzdëti, grimzdi,<br />
grimzdëjo – grimzti, grimzta, grimzdo; gulëti, guli, gulëjo – gulti, gula, gulë;<br />
gûþëti, gûþi, gûþëjo – gûþtiŸs, gûþiaŸsi, gûþëŸsi; kalëti, kali, kalëjo – kalti, kala,<br />
kalë (ðiø þodþiø darybos ryðiai jau beveik nutrûkæ); kerëti, keri, kerëjo<br />
„plaèiai augti, ðakotis, keroti“ – kerti, kæra, kero; klestëti, klesti, klestëjo –<br />
klësti, klesèia, klëstë; knietëti, knieti, knietëjo – kniesti, knieèia, knietë; kreðëti,<br />
kreði, kreðëjo – kreðti, kræðta, kreðo; krioðëti, krioði, krioðëjo – krioðti, krioðta,<br />
krioðo; lindëti, lindi, lindëjo – lásti, lenda, lindo; linkëti, linki, linkëjo –<br />
linkti, linksta, linko; lenkti, lenkia, lenkë(?); lytëti, lyti, lytëjo – liesti, lieèia,<br />
lietë; liûdëti, liûdi, liûdëjo – nuŸliûsti, nuŸliûsta, nuŸliûdo; minëti, mini, minëjo<br />
– minti, mena, minë; orëti, ori, orëjo – arti, aria, arë; rûpëti, rûpi, rûpëjo –<br />
paŸrûpti, paŸrûpsta, paŸrûpo; perðëti, perði, perðëjo – perðti, perða, perðo LKÞ<br />
IX 856; segëti, segi, segëjo – segti, sega, segë; skalsëti, skalsi, skalsëjo – skalsti,<br />
skalsta, skalso LKÞ XII 711; slypëti, slypi, slypëjo – slëptiŸs, slepiaŸsi, slëpëŸsi;<br />
stebëti, stebi, stebëjo – stebti, stemba, stebo; ðykðtëti, ðykðti, ðykðtëjo –<br />
ðykðti, ðykðta, ðykðtë LKÞ XIV 768; tikëti, tiki, tikëjo – tikti, tinka, tiko (ðie<br />
þodþiai jau gerokai nutolæ vienas nuo kito); tásëti, tási, tásëjo – tásti, tásta,<br />
táso; tupëti, tupi, tupëjo – tûpti, tupia (tûpia), tûpë; vilkëti, vilki, vilkëjo –<br />
vilktiŸs, velkaŸsi, vilkoŸsi; virtëti, virti, virtëjo – virsti, virsta, virto; virþëti, virþi,<br />
virþëjo – verþti, verþia, verþë;<br />
b) miðriojo veiksmaþodþio ðaknies tvirtagalá ilgàjá balsá (ar sutaptiná<br />
dvibalsá) atitinka nepriesaginio veiksmaþodþio bûtojo kartinio<br />
laiko ðaknies trumpasis balsis, plg.: bûvëti, bûvi, bûvëjo – bûti, bûva,<br />
buvo; dûsëti, dûsi, dûsëjo – atsiŸdusti, atsiŸdûsta, atsiŸduso; glûdëti, glûdi,<br />
glûdëjo – glusti, glunda, gludo (plg. dar glaustiŸs, glaudþiaŸsi, glaudëŸsi);<br />
griûvëti, griûvi, griûvëjo – griûti, griûva, griuvo; kylëti, kyli, kylëjo – kilti, kyla,<br />
kilo; kyrëti, kyri, kyrëjo – áŸkirti, áŸkirsta (áŸkyra), áŸkiro; kyðëti, kyði, kyðëjo<br />
– kiðti, kiða, kiðo; kiûrëti, kiûri, kiûrëjo – kiurti, kiûra, kiuro; klûpëti, klûpi,<br />
klûpëjo – klupti, klumpa, klupo (plg. dar klauptiŸs, klaupiaŸsi, klaupëŸsi);<br />
nieþëti, nieþti, nieþëjo – niþti, nyþta, niþo; nyrëti, nyri, nyrëjo – nirti, nyra,<br />
niro; niûrëti, niûri, niûrëjo – paŸniurti, paŸniûra, paŸniuro; plytëti, plyti, plytëjo<br />
– plisti, plinta, plito; ryðëti, ryði, ryðëjo – riðti, riða, riðo; syjëti, syji, syjëjo –<br />
syti, syja, sijo (plg. dar sietiŸs, siejaŸsi, siejoŸsi); sravëti, sravi, sravëjo; srovëti,<br />
srovi, srovëjo – srûti, srûva, sruvo; svydëti, svydi, svydëjo – svisti, svinda,<br />
svido; svyrëti, svyri, svyrëjo – svirti, svyra, sviro; ðalvëti, ðalvi, ðalvëjo – ðalti,<br />
ðàla, ðalo (miðriajame veiksmaþodyje priebalsis v morfonologiðkai,<br />
rodos, nëra bûtinas, gal jis yra atsiradæs pagal kitø þodþiø pavyzdá, plg.
277<br />
srovëti, srovi, srovëjo ir stovëti, stovi, stovëjo; kita vertus, galima manyti,<br />
kad Ÿvëti yra savita priesaga); ðvytëti, ðvyti, ðvytëjo – ðvisti, ðvinta, ðvito<br />
(plg. dar ðviesti, ðvieèia, ðvietë); tylëti, tyli, tylëjo – tilti, tyla, tilo; þërëti,<br />
þëri, þërëjo – þirti, þyra, þiro „spindëti, raibti“ (plg. dar þerti, þeria, þërë);<br />
þiûrëti, þiûri, þiûrëjo – suŸþiurti, suŸþiûra, suŸþiuro;<br />
c) miðriojo veiksmaþodþio ðaknies t v i r t agalæ ðakná atitinka nepriesaginio<br />
veiksmaþodþio bûtojo kartinio laiko tvirtapradë ðaknis<br />
(vediniams bûdinga priegaidþiø kaita), plg.: dëvëti, dëvi, dëvëjo – dëtiŸs,<br />
dedaŸsi, dëjoŸsi; dygëti, dygi, dygëjo – diegti, diegia, diegë (plg. dar dygti,<br />
dygsta, dygo); dþiovëti, dþiovi, dþiovëjo – dþiûti, dþiûsta, dþiûvo (plg. dar<br />
dþiauti, dþiauna, dþiovë); gobëti, gobi, gobëjo – gobti, gobia, gobë; juosëti,<br />
juosi, juosëjo – juosti, juosia, juosë; lydëti, lydi, lydëjo – leisti, leidþia, leido<br />
(ðiø þodþiø darybos ryðiai jau nusilpæ); lûkëti, lûki, lûkëjo – laukti, laukia,<br />
laukë; mûvëti, mûvi, mûvëjo – mautiŸs, maunaŸsi, movëŸsi; nyrëti, nyri, nyrëjo<br />
– nerti, neria, nërë (plg. dar nirti, nyra, niro); pynëti, pyni, pynëjo – pinti,<br />
pina, pynë; ravëti, ravi, ravëjo – rauti, rauna, rovë (ðiuo atveju miðrusis<br />
veiksmaþodis greièiausiai yra perëmæs pirminio veiksmaþodþio bendraties<br />
ðakná); rûgëti, rûgi, rûgëjo – rûgti, rûgsta, rûgo (plg. dar raugti, raugia,<br />
raugë); spindëti, spindi, spindëjo – spásti, spásta, spindo (plg. gretimybæ spásti,<br />
spásta, spindo); spûdëti, spûdi, spûdëjo – spausti, spaudþia, spaudë; stûmëti,<br />
stûmi, stûmëjo – stumti, stumia, stûmë; sûrëti, sûri, sûrëjo – sûrti, sûrsta,<br />
sûro; trynëti, tryni, trynëjo – trinti, trina, trynë; ûgëti, ûgi, ûgëjo – augti, auga,<br />
augo; vytëti, vyti, vytëjo – vysti, vysta, vyto; voþëti, voþi, voþëjo – voþti, voþia,<br />
voþë; þiojëti, þioji, þiojëjo – þioti-s, þiojaŸsi, þiojoŸsi; plg. (DLKG 396; Jakaitienë,<br />
1973, 10; Jakaitienë, 1976, 31; Kaukienë, 1994, 238; Stundþia, 1994,<br />
82; Stundþia, 1995, 131).<br />
Kai kurie miðrieji veiksmaþodþiai nebeturi aiðkaus darybos pamato<br />
(juose derëtø áþvelgti tik formalius baigmenis, atitinkanèius priesagà; ðalia<br />
ðiø veiksmaþodþiø esantys vardaþodþiai daþniausiai, matyt, yra galûniø<br />
vediniai, o ne veiksmaþodþiø darybos pamatas), pvz.: galëti, gali, galëjo<br />
(plg. dkt. galia, galià); garëti, gari, garëjo (plg. dkt. garas); gavëti, gavi,<br />
gavëjo (sl.); genëti, geni, genëjo; kerëti, keri, kerëjo „burti“ (plg. dkt. kerai<br />
„burtai“); laimëti, laimi, laimëjo (plg. dkt. laimë); penëti, peni, penëjo (plg.<br />
dkt. penas); perëti, peri, perëjo (plg. dkt. perai; peras); regëti, regi, regëjo<br />
(plg. dkt. rega, regà); seikëti, seiki, seikëjo (plg. dkt. saikas; abu þodþiai jau<br />
nutolæ nuo veiksmaþodþio siekti); skardëti, skardi, skardëjo (plg. bdv. skardus,<br />
Ÿi, skardø, Ÿdþià); skonëti, skoni, skonëjo (plg. bdv. skanus, Ÿi, skanø,
278<br />
Ÿià; ðiuo atveju balsiø kaita labiau rodo, kad veiksmaþodis yra padarytas<br />
ið bûdvardþio); tesëti, tesi, tesëjo; trûnëti, trûni, trûnëjo (plg. dkt. trûnys);<br />
turëti, turi, turëjo; vieðëti, vieði, vieðëjo (plg. dkt. vieðës; bdv. vieðas, Ÿa);<br />
þavëti, þavi, þavëjo (plg. bdv. þavus, Ÿi, þavø, Ÿià); þymëti, þymi, þymëjo (plg.<br />
dkt. þymë, þymæ; bdv. þymus, Ÿi, þymø, Ÿià); þr. dar (LV 146; SkBK 32;<br />
Stundþia, 1995, 131; Vidþiûnas, 1997, 200).<br />
Dalis miðriøjø veiksmaþodþiø (daþniausiai grindþiamø tvirtapradþiais<br />
pirminiais veiksmaþodþiais) turi tvirtapradæ esamojo laiko ðakná<br />
(þr. p. 261); dar kitø – tvirtapradiðkai kirèiuojamos visø formø ðaknys<br />
(þr. p. 249).<br />
Kai kuriø veiksmaþodþiø esamojo laiko ðaknies priegaidë bk. nëra visai<br />
nusistovëjusi (daþnai ávairuoja ir kamiengalis): aidëti, aida, aidëjo Kam<br />
II 9, SkBK 40, RV 58, RÞ 152, LV 165, aidëti, aida (aidi), aidëjo DÞ1 5,<br />
aidëti, aidi (aida), aidëjo DÞ2 6, DÞ3 4, aidëti, aidi (aidi), aidëjo SkRÞ 15,<br />
LTÞ 22, DÞ4 4, aidëti, aidi, aidëjo MKÞ 128 (plg. aidëti, aida, aidëjo;<br />
aidëti BûgRR III 325, aidëti SkÞD 521, aidëti, aidi (aida), aidëjo; aidëti<br />
LKÞ I 33); dindëti, dinda, dindëjo RÞ 190, dindëti, dindi, dindëjo DÞ1<br />
139, DÞ2 122, dindëti, dindi (dindi), dindëjo DÞ3 124 (plg. dindëti, dinda<br />
(dindi, dindi), dindëjo LKÞ II 560); klûpëti, klûpi, klûpëjo RÞ 243, LV<br />
328, klûpëti, klûpo, klûpëjo RV 117, klûpëti, klûpi (klûpi), klûpëjo SkRÞ<br />
627, klûpëti, klûpi, klûpëjo Kam II 60, SkBK 58, DÞ1 356, DÞ2 317, DÞ3<br />
316, MKÞ 208 (plg. klûpëti, klûpi (klûpia, klûpi), klûpëjo LKÞ VI 178);<br />
lindëti, lindi, lindëjo Kam II 69, SkBK 61, RÞ 263, LV 358, lindëti, lindo,<br />
lindëjo RV 127, lindëti, lindi, lindëjo DÞ1 427, DÞ2 371, SkRÞ 753, LTÞ<br />
170, DÞ3 368, MKÞ 225 (plg. lindëti, lindi (lindþia, lindëja), lindëjo; lindëti<br />
LKÞ VII 522); spindëti, spindi (ryt. spindi), spindëjo Kam II 114, spindëti,<br />
spindi, spindëjo SkBK 79, RV 175, spindëti, spindi (spindi), spindëjo<br />
LV 511, spindi LKG II 241, spindëti, spindi, spindëjo RÞ 335, DÞ1 755,<br />
DÞ2 730, SkRÞ 1364, LTÞ 281, DÞ3 724, MKÞ 298 (plg. spindi; spindi<br />
BûgRR II 434, 463, 467, spindëti, spindi (spindi, spindþia, spinda), spindëjo<br />
LKÞ XIII 406, spindëti, spinda, spindëjo DûnÞ 535); þr. dar (BûgRR<br />
II 145; Jakulis, 1997, 118; Skardþius, 1968, 24).<br />
Tarmëse vartojama daugiau gretimybiø, turinèiø dvejopà esamojo laiko<br />
ðaknies priegaidæ (kartais ir kità kamiengalá), taip pat visø formø ðaknies<br />
kirtá: dygëti, dygi (dyga), dygëjo LKÞ II 524; dþiovëti, dþiovi, dþiovëjo; dþiovëti<br />
LKÞ II 1023; juosëti, juosi (juosia), juosëjo LKÞ IV 424; ðalvëti, ðalvi,<br />
ðalvëjo; ðalvëti LKÞ XIV 495; ðykðtëti, ðykðti (ðykðti), ðykðtëjo LKÞ XIV
279<br />
768; ðvytëti, ðvyti, ðvytëjo; ðvytëti LKÞ XV 611; trûnëti, trûni, trûnëjo; trûnëti<br />
LKÞ XVI 1<strong>03</strong>1; þr. dar (Derksen, 1996, 174).<br />
Bk. neretai teikiamos morfologinës gretimybës, kuriø esamojo laiko<br />
forma turi kirèiuotà priesagà Ÿëja: garëti, gari, garëjo RÞ 204, garëti,<br />
gari (garëja), garëjo DÞ1 198, DÞ2 163, DÞ3 165 (plg. garëti, gari (garëja),<br />
garëjo LKÞ III 125); genëti, geni, genëjo Kam II 40, RV 94, RÞ 205,<br />
LV 264, SkRÞ 383, LTÞ 99, MKÞ 174, genëti, geni (genëja), genëjo DÞ1<br />
206, DÞ2 169, DÞ3 170 (plg. genëti, geni (genëja), genëjo LKÞ III 235,<br />
genëti, genëja, genëjo DûnÞ 485, genëti, geni, genëjo DrskÞ 98); kerëti,<br />
keri (kerëja), kerëjo „plaèiai augti, ðakotis, keroti; plisti, stiprëti“ DÞ1<br />
332, DÞ2 298, SkRÞ 383, DÞ3 298 (plg. kerëti, keri (kerëja), kerëjo LKÞ<br />
V 605); ravëti, ravi, ravëjo Kam II 100, RV 159, RÞ 314, LV 466, DÞ1<br />
661, SkRÞ 1172, LTÞ 247, DÞ3 648, MKÞ 276, ravëti, ravi (ravëja),<br />
ravëjo DÞ2 656 (plg. ravëti, ravi (ravëja), ravëjo LKÞ XI 334, DrskÞ<br />
299, ZtÞ 538, ravëti, ravëja, ravëjo DûnÞ 527, LzÞ 216); rûgëti, rûgi,<br />
rûgëjo RÞ 319, rûgëti, rûgi (rûgëja), rûgëjo DÞ1 684, DÞ2 673, DÞ3 666,<br />
MKÞ 281 (plg. rûgëti, rûgëja, rûgëjo; rûgëti LKÞ XI 884); seikëti, seiki,<br />
siekëjo RV 166, SkBK 75, LV 489, DÞ1 705, DÞ2 689, SkRÞ 1267, DÞ3<br />
683, MKÞ 287, seikëti, seikëja, seikëjo LTÞ 263, seikëti, seikëja (seiki),<br />
seikëjo LTÞp 235 (plg. seikiu, seikëti BûgRR II 388, 400, 562, seikëti SkÞD<br />
27, 166, 523, seikëti, seiki (seika, seikëja), seikëjo; seikëti LKÞ XII 304);<br />
skonëti, skoni (skonëja), skonëjo DÞ2 713, DÞ3 706 (plg. skonëti, skoni<br />
(skonëja), skonëjo LKÞ XII 1019); sûrëti, sûri, sûrëjo RÞ 341, LV 524,<br />
DÞ1 784, SkRÞ 1419, LTÞ 292, sûrëti, sûri (sûrëja), sûrëjo DÞ2 779, DÞ3<br />
773, MKÞ 306 (plg. sûrëti, sûri (sûrëja), sûrëjo LKÞ XIV 211, sûrëti,<br />
sûri, sûrëjo DrskÞ 358, sûrëti, sûrëja, sûrëjo DûnÞ 538); trynëti, tryni,<br />
trynëjo RÞ 358, DÞ2 962, trynëti, tryni (trynëja), trynëjo DÞ3 856 (plg.<br />
trynëti, tryni, trynëjo LKÞ XVI 847); ûgëti, ûgi, ûgëjo RV 195, RÞ 361,<br />
DÞ1 885, DÞ2 873, SkRÞ 1622, ûgëti, ûgëja, ûgëjo LTÞ 330, ûgëti, ûgi<br />
(ûgëja), ûgëjo DÞ3 868, MKÞ 332 (plg. ûgëti, ûgi (ûgëja), ûgëjo LKÞ<br />
XVII 367, ûgëti, ûgëja, ûgëjo DrskÞ 426, DûnÞ 549, ZtÞ 721).<br />
Nekodifikuotoje kalboje ðalia miðriøjø veiksmaþodþiø vartojama daugiau<br />
gretimybiø, turinèiø esamojo laiko kirèiuotà priesagà: avëti, avi<br />
(avëja), avëjo LKÞ I 522; budëti, budi (budëja), budëjo LKÞ I 1121;<br />
bûvëti, bûvi (bûvëja), bûvëjo LKÞ I 1224; dëvëti, dëvi (dëvëja), dëvëjo<br />
LKÞ II 460; dûsëti, dûsi (dûsëja), dûsëjo LKÞ II 918; dþiovëti, dþiovi<br />
(dþiovëja), dþiovëjo LKÞ II 1023; gavëti, gavi (gavëja), gavëjo LKÞ III
280<br />
188, gavëti, gavi, gavëjo DrskÞ 96, gavëti, gavëja (gavi), gavëjo LzÞ 77,<br />
ZtÞ 198; griûvëti, griûvi (griûvëja), griûvëjo LKÞ III 626; gûþëti, gûþëja<br />
(gûþi), gûþëjo LKÞ III 768; juosëti, juosi (juosëja), juosëjo LKÞ IV 424;<br />
kalëti, kali (kalëja), kalëjo LKÞ V 134, kalëti, kalëja, kalëjo DûnÞ 120;<br />
kylëti, kyli (kylëja), kylëjo LKÞ V 776; kreðëti, kreði (kreða, kreðëja), kreðëjo<br />
LKÞ VI 550 (plg. kreðëti, kreða, kreðëjo LTÞ 156); laimëti, laimi (laimia,<br />
laimëja), laimëjo; laimëti LKÞ VII 54 (plg. laimëti, laimi (laimi, laimëja),<br />
laimëjo Kam II 66); lytëti, lyti (lytëja), lytëjo LKÞ VII 588, lytëti, lyti,<br />
lytëjo DrskÞ 194; liûdëti, liûdi (liûdëja), liûdëjo LKÞ VII 598; lûkëti,<br />
lûki (lûkëja), lûkëjo LKÞ VII 677, lûkëti, lûki, lûkëjo LzÞ 152, DrskÞ<br />
197 (plg. lûkëti, lûki (lûki), lûkëjo Kam II 71); penëti, peni (penëja), penëjo<br />
LKÞ IX 782, penëti, peni, penëjo LzÞ 190, DrskÞ 257, ZtÞ 471;<br />
perðëti, perði (perðëja), perðëjo LKÞ IX 854; ryðëti, ryði (ryðëja), ryðëjo<br />
LKÞ XI 697, ryðëti, ryði, ryðëjo DrskÞ 306; skalsëti, skalsi (skalsëja), skalsëjo<br />
LKÞ XII 709; stebëti, stebi (stebia, stebëja), stebëjo LKÞ XIII 728;<br />
stûmëti, stûmi (stûmëja), stûmëjo LKÞ XIII 1<strong>03</strong>5; svyrëti, svyri (svyrëja),<br />
svyrëjo LKÞ XIV 365; ðalvëti, ðalvi (ðalvëja), ðalvëjo LKÞ XIV 495; trûnëti,<br />
trûni (trûnëja), trûnëjo LKÞ XVI 1<strong>03</strong>1, trûnëti, trûnëja, trûnëjo<br />
DûnÞ 407.<br />
Sangràþi n i ø veiksmaþodþiø kamienas kirèiuojamas taip pat kaip<br />
ir nesangràþiniø (tik ne visø þodþiø nesangràþinës lytys bk. vartojamos;<br />
tais atvejais èia nurodomas galimas darybos pamatas): – ;; domëtis, domisi,<br />
domëjosi (plg. bdv. áŸdomus, Ÿi, áŸdomø, Ÿià; etimologiðkai miðrusis veiksmaþodis<br />
yra susijæs su veiksmaþodþiu dëtiŸs); gërëtis, gërisi, gërëjosi (plg.<br />
bdv. geras, Ÿa);; avëtis, avisi, avëjosi; baisëtis, baisisi, baisëjosi (plg. paŸbaisti,<br />
paŸbaista, paŸbaiso); bodëtis, bodisi, bodëjosi (plg. nusiŸbosti, nusiŸbosta,<br />
nusiŸbodo); bjaurëtis, bjaurisi, bjaurëjosi (plg. bdv. bjaurus, Ÿi, bjaurø,<br />
Ÿià); dëmëtis, dëmisi, dëmëjosi (plg. áŸdëmus, Ÿi, ádëmø, Ÿià; etimologiðkai<br />
miðrusis veiksmaþodis siejamas su þodþiu dëtiŸs); dëvëtis, dëvisi, dëvëjosi;<br />
dengëtis, dengisi, dengëjosi (plg. dengti, dengia, dengë); dygëtis, dygisi, dygëjosi;<br />
drovëtis, drovisi, drovëjosi (plg. bdv. drovus, Ÿi, drovø, Ÿià); gailëtis,<br />
gailisi, gailëjosi; girdëtis, girdisi, girdëjosi; gobëtis, gobisi, gobëjosi; groþëtis,<br />
groþisi, groþëjosi (plg. bdv. graþus, Ÿi, graþø, Ÿià); gulëtis, gulisi, gulëjosi; ilgëtis,<br />
ilgisi, ilgëjosi (plg. ilgti, ilgsta, ilgo „ilgu bûti, darytis“); kvoðëtis, kvoðisi,<br />
kvoðëjosi (plg. kvoðti, kvoðta, kvoðo LKÞ VI 1105)…<br />
Plg. dar tik sangràþines formas turinèiø bk. veiksmaþodþiø kirèiavimo<br />
gretimybes: bodëtis, bodis ir bodis, bodëjos Kam II 23, bodëtis, bodisi,
281<br />
bodëjosi SkBK 45, RV 72, RÞ 175, LV 208, DÞ1 86, DÞ2 85, SkRÞ 181,<br />
LTÞ 52, DÞ3 87, MKÞ 146 (plg. bodis; bodis, bodëti(e)s BûgRR II 462,<br />
bodëti, bodi (bodi), bodëjo LKÞ I 966); gërëtis, gëris, gërëjos ir gërëtis,<br />
gëris, gërëjos Kam II 40, gërëtis, gërisi, gërëjosi SkBK 51, RV 94, RÞ 206,<br />
LV 265, DÞ1 207, DÞ2 170, SkRÞ 385, DÞ3 171, MKÞ 174 (plg. gërëjuos;<br />
gëriuos, gërëties BûgRR II 464, gërëtis, gërëjasi (gërisi), gërëjosi; gërëtis,<br />
gërëjas, gërëjos LKÞ III 252); þr. dar (Kuryùowicz, 1958, 252; Skardþius,<br />
1968, 24).<br />
Prieðdëliniai veiksmaþodþiai daþniausiai kirèiuojami taip pat kaip<br />
ir neprieðdëliniai (iðskyrus tuos, kuriø esamojo laiko ðaknies skiemens<br />
pagrindu eina balsiai a, e, i, u; pastarøjø kirtis nuðoka á prieðdëlá; ðios<br />
taisyklës iðimtims ið dalies priklauso veiksmaþodþiai galëti, gali, galëjo;<br />
turëti, turi, turëjo – jø esamojo laiko formos neatiduoda kirèio dalelytiniams<br />
prieðdëliams neŸ, nebeŸ, teŸ, tebeŸ).<br />
paŸ (nemaþà bûrá sudaro veiksmaþodþiai, kuriø lytys be prieðdëlio<br />
paŸ bk. nevartojamos; tokie vediniai gali bûti miðriosios darybos; prie<br />
jø èia nurodomi nepriesaginiai veiksmaþodþiai; þr. dar (DLKG 409;<br />
Jakaitienë, 1973, 9; LKG II 241)): pastebëti, pastebi, pastebëjo; paþymëti,<br />
paþymi, paþymëjo;; palydëti, palydi, palydëjo; palinkëti, palinki, palinkëjo;<br />
paminëti, pamini, paminëjo; patikëti, patiki, patikëjo; paþiûrëti, paþiûri,<br />
paþiûrëjo;; paavëti, paavi, paavëjo; pabëgëti, pabëgi, pabëgëjo (plg.<br />
paŸbëgti, paŸbëga, paŸbëgo); pabloðkëti, pabloðki, pabloðkëjo (plg. paŸblokðti,<br />
paŸbloðkia, paŸbloðkë); pabrydëti, pabrydi, pabrydëjo (plg. paŸbristi,<br />
paŸbrenda, paŸbrido); pabudëti, pabudi, pabudëjo; paèiuoþëti, paèiuoþi,<br />
paèiuoþëjo (plg. paŸèiuoþti, paŸèiuoþia, paŸèiuoþë); padëvëti, padëvi, padëvëjo;<br />
paëjëti, paëji, paëjëjo (plg. paŸeiti, paŸeina, paŸëjo); pagailëti, pagaili,<br />
pagailëjo; pagalëti, pagali, pagalëjo; pagenëti, pageni, pagenëjo; pagrëbëti,<br />
pagrëbi, pagrëbëjo (plg. paŸgrëbti, paŸgrëbia, paŸgrëbë); pagulëti, paguli,<br />
pagulëjo; pajojëti, pajoji, pajojëjo (plg. paŸjoti, paŸjoja, paŸjojo);<br />
pakalëti, pakali, pakalëjo „ðiek tiek pakalti“ (plg. paŸkalti, paŸkala, paŸkalë);<br />
pakalëti, pakali, pakalëjo „kiek pabûti uþdarytam kalëjime“; pakasëti,<br />
pakasi, pakasëjo (plg. paŸkasti, paŸkasa, paŸkasë); pakerëti, pakeri,<br />
pakerëjo; pakylëti, pakyli, pakylëjo; pakyrëti, pakyri, pakyrëjo; pakirtëti,<br />
pakirti, pakirtëjo (plg. paŸkirsti, paŸkerta, paŸkirto)…<br />
suŸ: – ;; – ;; suaidëti, suaidi, suaidëjo; suavëti, suavi, suavëjo; sudëvëti,<br />
sudëvi, sudëvëjo; sudþiovëti, sudþiovi, sudþiovëjo; sugulëti, suguli, sugulëjo;<br />
suklestëti, suklesti, suklestëjo; sukreðëti, sukreði, sukreðëjo; suminëti,
282<br />
sumini, suminëjo; sunieþëti, sunieþti, sunieþëjo; supenëti, supeni, supenëjo;<br />
superðëti, superð(t)i, superðëjo; suregëti, suregi, suregëjo; suseikëti, suseiki,<br />
suseikëjo; suskardëti, suskardi, suskardëjo; suspindëti, suspindi, suspindëjo;<br />
susûrëti, susûri, susûrëjo; suðvytëti, suðvyti, suðvytëjo; sutrûnëti, sutrûni,<br />
sutrûnëjo…<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðavëti, iðavi, iðavëjo; iðbudëti, iðbudi, iðbudëjo; iðdëvëti, iðdëvi,<br />
iðdëvëjo; iðdyrëti, iðdyri, iðdyrëjo; iðdþiovëti, iðdþiovi, iðdþiovëjo; iðgalëti,<br />
iðgali, iðgalëjo; iðgarëti, iðgari, iðgarëjo; iðgedëti, iðgedi, iðgedëjo; iðgenëti, iðgeni,<br />
iðgenëjo; iðgulëti, iðguli, iðgulëjo; iðkalëti, iðkali, iðkalëjo; iðkerëti, iðkeri,<br />
iðkerëjo; iðlydëti, iðlydi, iðlydëjo; iðlindëti, iðlindi, iðlindëjo; iðlûkëti, iðlûki,<br />
iðlûkëjo; iðpenëti, iðpeni, iðpenëjo; iðperëti, iðperi, iðperëjo; iðravëti, iðravi,<br />
iðravëjo…<br />
nuŸ: – ;; nugalëti, nugali, nugalëjo;; nuaidëti, nuaidi, nuaidëjo; nuavëti,<br />
nuavi, nuavëjo; nudëvëti, nudëvi, nudëvëjo; nugedëti, nugedi, nugedëjo;<br />
nugenëti, nugeni, nugenëjo; nugulëti, nuguli, nugulëjo; nukalëti, nukali,<br />
nukalëjo; nulydëti, nulydi, nulydëjo; nupenëti, nupeni, nupenëjo; nuravëti,<br />
nuravi, nuravëjo; nuskardëti, nuskardi, nuskardëjo; nusvyrëti, nusvyri, nusvyrëjo;<br />
nutylëti, nutyli, nutylëjo; nutupëti, nutupi, nutupëjo…<br />
praŸ: – ;; pralaimëti, pralaimi, pralaimëjo;; praavëti, praavi, praavëjo;<br />
prabudëti, prabudi, prabudëjo; pradëvëti, pradëvi, pradëvëjo; pragulëti, praguli,<br />
pragulëjo; prakalëti, prakali, prakalëjo; pralydëti, pralydi, pralydëjo;<br />
pralindëti, pralindi, pralindëjo; praregëti, praregi, praregëjo; pratylëti, pratyli,<br />
pratylëjo; pratupëti, pratupi, pratupëjo; praturëti, praturi, praturëjo; pravieðëti,<br />
pravieði, pravieðëjo…<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþgalëti, uþgali, uþgalëjo; uþgavëti, uþgavi, uþgavëjo; uþgoþëti,<br />
uþgoþi, uþgoþëjo; uþkalëti, uþkali, uþkalëjo; uþkerëti, uþkeri, uþkerëjo;<br />
uþkreðëti, uþkreði, uþkreðëjo; uþlydëti, uþlydi, uþlydëjo; uþnieþëti, uþnieþti,<br />
uþnieþëjo; uþpenëti, uþpeni, uþpenëjo; uþperëti, uþperi, uþperëjo; uþravëti,<br />
uþravi, uþravëjo; uþturëti, uþturi, uþturëjo…<br />
apŸ (apiŸ): – ;; apþiûrëti, apþiûri, apþiûrëjo;; apavëti, apavi, apavëjo;<br />
apdëvëti, apdëvi, apdëvëjo; apgalëti, apgali, apgalëjo; apgedëti, apgedi, apgedëjo;<br />
apgenëti, apgeni, apgenëjo; apipenëti, apipeni, apipenëjo; apkerëti,<br />
apkeri, apkerëjo; apkyrëti, apkyri, apkyrëjo; apravëti, apravi, apravëjo; apþavëti,<br />
apþavi, apþavëjo.<br />
priŸ: – ;; priþiûrëti, priþiûri, priþiûrëjo;; prigenëti, prigeni, prigenëjo;<br />
prigirdëti, prigirdi, prigirdëjo; prigulëti, priguli, prigulëjo; prilinkëti, prilinki,<br />
prilinkëjo; pripenëti, pripeni, pripenëjo; priperëti, priperi, priperëjo;
283<br />
priseikëti, priseiki, priseikëjo; pritesëti, pritesi, pritesëjo; priturëti, prituri,<br />
priturëjo; privieðëti, privieði, privieðëjo.<br />
áŸ: – ;; – ;; ádëvëti, ádëvi, ádëvëjo; ágalëti, ágali, ágalëjo; ákyrëti, ákyri, ákyrëjo;<br />
álydëti, álydi, álydëjo; ápenëti, ápeni, ápenëjo; áspindëti, áspindi, áspindëjo;<br />
ásûrëti, ásûri, ásûrëjo; átikëti, átiki, átikëjo; áþymëti, áþymi, áþymëjo; áþiûrëti,<br />
áþiûri, áþiûrëjo.<br />
atŸ: – ;; atspindëti, atspindi, atspindëjo;; ataidëti, ataidi, ataidëjo; atkalëti,<br />
atkali, atkalëjo; atlydëti, atlydi, atlydëjo; atpenëti, atpeni, atpenëjo; atseikëti,<br />
atseiki, atseikëjo; atðvytëti, atðvyti, atðvytëjo.<br />
neŸ (èia nurodomi tik daþni ir labai daþni ðio prieðdëlio vediniai, nepatekæ<br />
á DÞ3 kaip atskiri leksiniai vienetai): negalëti, negali, negalëjo;<br />
neturëti, neturi, neturëjo;; negailëti, negaili, negailëjo; netikëti, netiki, netikëjo;<br />
neþiûrëti, neþiûri, neþiûrëjo.<br />
parŸ: – ;; – ;; pardëvëti, pardëvi, pardëvëjo; parlydëti, parlydi, parlydëjo.<br />
nebeŸ (èia nurodomas tik daþnas ðio prieðdëlio vedinys, neátrauktas á<br />
DÞ3): – ;; nebegalëti, nebegali, nebegalëjo.<br />
Prieðdëlis perŸ visada kirèiuojamas: – ;; – ;; pergalëti, pergali, pergalëjo;<br />
pergulëti, perguli, pergulëjo; perregëti, perregi, perregëjo.<br />
Teikiant prieðdëlinius veiksmaþodþius bk. reikmëms skirtuose þodynuose<br />
daþniausiai (deja, ne visada nuosekliai) atkartojamos neprieðdëliniø<br />
lyèiø kirèiavimo bei morfologinës gretimybës: apgenëti, apgeni<br />
(apgenëja), apgenëjo DÞ2 22, DÞ3 21 (plg. apgenëti, apgeni (apgenëja),<br />
apgenëjo LKÞ III 234); apravëti, apravi, apravëjo DÞ2 32, DÞ3 31 (plg.<br />
ravëti, ravi (ravëja), ravëjo DÞ2 656; þr. dar apravëti, apravi (apravëja),<br />
apravëjo LKÞ XI 334, ravëti, ravëja, ravëjo; apravëti LzÞ 216, ravëti, ravi<br />
(ravëja), ravëjo; apravëja DrskÞ 299, apravëti, apravi, apravëjo ZtÞ 538);<br />
ataidëti, ataidi, ataidëjo DÞ2 45 (plg. aidëti, aidi (aida), aidëjo DÞ2 6),<br />
ataidëti, ataidi (ataida), ataidëjo DÞ3 44 (plg. aidëti, aida (aida), aidëjo;<br />
ataidëti LKÞ I 33); ásûrëti, ásûri (ásûrëja), ásûrëjo DÞ3 222 (plg. sûrëti,<br />
sûri (sûrëja), sûrëjo; ásûrëti LKÞ XIV 211); iðgarëti, iðgari, iðgarëjo SkRÞ<br />
492, iðgarëti, iðgari (iðgarëja), iðgarëjo DÞ2 231, DÞ3 232 (plg. iðgarëti,<br />
iðgari (iðgarëja), iðgarëjo LKÞ III 125); iðgenëti, iðgeni (iðgenëja), iðgenëjo<br />
DÞ2 231, DÞ3 233 (plg. iðgenëti, iðgeni (iðgenëja), iðgenëjo LKÞ III<br />
235); iðkerëti, iðkeri (iðkerëja), iðkerëjo DÞ2 235, DÞ3 237 (plg. iðkerëti,<br />
iðkeri (iðkerëja), iðkerëjo LKÞ V 606); iðravëti, iðravi, iðravëjo DÞ2 249,<br />
DÞ3 250 (plg. ravëti, ravi (ravëja), ravëjo DÞ2 656; þr. dar iðravëti, iðravi<br />
(iðravëja), iðravëjo LKÞ XI 335, ravëti, ravëja, ravëjo; iðravëti LzÞ 216,
284<br />
iðravëti, iðravi, iðravëjo ZtÞ 538); nuaidëti, nuaidi (nuaida), nuaidëjo DÞ2<br />
434, DÞ3 429 (plg. aidëti, aidi (aida), aidëjo; nuaidëti LKÞ I 33); nugenëti,<br />
nugeni, nugenëjo DÞ2 439 (plg. kitus ðiame þodyne teikiamus prieðdëlinius<br />
ir neprieðdëlinius veiksmaþodþius), nugenëti, nugeni (nugenëja),<br />
nugenëjo DÞ3 434 (plg. nugenëti, nugeni (nugenëja), nugenëjo LKÞ<br />
III 235); nuravëti, nuravi, nuravëjo DÞ2 453, DÞ3 448 (plg. DÞ2 teikiamas<br />
neprieðdëlinio veiksmaþodþio gretimybes; þr. dar nuravëti, nuravi<br />
(nuravëja), nuravëjo LKÞ XI 335, ravëti, ravëja, ravëjo; nuravëti LzÞ<br />
216); nusvyrëti, nusvyri (nusvyrëja), nusvyrëjo DÞ2 459, nusvyrëti, nusvyri,<br />
nusvyrëjo DÞ3 454 (plg. svyrëti, svyri, svyrëjo DÞ2 801, DÞ3 796; þr.<br />
dar svyrëti, svyri (svyrëja), svyrëjo; nusvyrëti LKÞ XIV 365); pabëgëti,<br />
pabëgëja, pabëgëjo RV 69, LV 410, pabëgëti, pabëgi, pabëgëjo SkRÞ 933,<br />
pabëgëti, pabëgi (pabëgëja), pabëgëjo DÞ1 524, DÞ2 471, DÞ3 466 (plg.<br />
Ÿbëgëti, Ÿbëgëja (bëgi), Ÿbëgëjo; pabëgëti LKÞ I 717, pabëgëti, pabëgëja,<br />
pabëgëjo DrskÞ 32); pabloðkëti, pabloðki (pabloðkëja), pabloðkëjo DÞ1<br />
524, DÞ2 472, DÞ3 467 (plg. Ÿbloðkëti, Ÿbloðkëja, Ÿbloðkëjo; pabloðkëti<br />
LKÞ I 946); pabrydëti, pabrydi (pabrydëja), pabrydëjo DÞ1 524, DÞ2 473,<br />
DÞ3 468 (plg. brydëti, brydëja, brydëjo; pabrydëti LKÞ I 1040); paèiuoþëti,<br />
paèiuoþi (paèiuoþëja), paèiuoþëjo DÞ1 525, DÞ2 474, DÞ3 468 (plg.<br />
èiuoþëti, èiuoþëja, èiuoþëjo LKÞ II 162); paëjëti, paëjëja, paëjëjo Kam II<br />
36, RV 88, RÞ 198, LV 412, paëjëti, paëji (paëjëja), paëjëjo DÞ1 526,<br />
DÞ2 478, SkRÞ 939, DÞ3 473 (plg. ëjëti, ëjëja (ëji), ëjëjo; paëjëti LKÞ II<br />
1108, Ÿejëti, Ÿejëja, Ÿejëjo; paejëti DûnÞ 84, ZtÞ 184); pagenëti, pageni<br />
(pagenëja), pagenëjo DÞ2 480, DÞ3 475 (plg. pagenëti, pageni (pagenëja),<br />
pagenëjo LKÞ III 235); pagrëbëti, pagrëbëja, pagrëbëjo RÞ 210, pagrëbëti,<br />
pagrëbi, pagrëbëjo DÞ1 528, DÞ2 482, SkRÞ 944, pagrëbëti, pagrëbi<br />
(pagrëbëja), pagrëbëjo DÞ3 476 (plg. grëbëti, grëbëja, grëbëjo; pagrëbëti<br />
LKÞ III 549); pajojëti, pajojëja, pajojëjo RÞ 224, pajojëti, pajoji<br />
(pajojëja), pajojëjo DÞ1 530, DÞ2 484, DÞ3 479 (plg. jojëti, jojëja, jojëjo;<br />
pajojëti LKÞ IV 353, DrskÞ 126); pakalëti, pakali (pakalëja), pakalëjo<br />
„kiek pakalti“ DÞ1 531, DÞ2 485, DÞ3 480 (plg. kalëti, kalëja, kalëjo;<br />
pakalëti „kiek pakalti“ LKÞ V 134); pakalëti, pakali (pakalëja), pakalëjo<br />
„kiek pabûti uþdarytam kalëjime“ DÞ1 531, DÞ2 485, pakalëti, pakali,<br />
pakalëjo DÞ3 480 (plg. kalëti, kali (kalëja), kalëjo „bûti kalëjime“ LKÞ<br />
V 134); kasëti, kasi, kasëjo (paŸ) RÞ 233, pakasëti, pakasi (pakasëja),<br />
pakasëjo DÞ1 531, DÞ2 486, DÞ3 481 (plg. Ÿkasëti, Ÿkasëja, Ÿkasëjo; pakasëti<br />
LKÞ V 373, pakasëti, pakasëja, pakasëjo DrskÞ 141); pakylëti,
285<br />
pakyli, pakylëjo Kam II 58, RÞ 238, DÞ1 532, SkRÞ 952, DÞ3 482, pakylëti,<br />
pakyli (pakylëja), pakylëjo DÞ2 487 (plg. kylëti, kyli, kylëjo LV 323,<br />
kylëti, kyli (kylëja), kylëjo LKÞ V 777, pakylëti LKÞ V 778, kylëti, kylëja?,<br />
kylëjo; pakylëti DrskÞ 151); pakirtëti, pakirti (pakirtëja), pakirtëjo<br />
DÞ1 533, pakirtëti, pakirti (pakirtëja), pakirtëjo DÞ2 488, DÞ3 483 (plg.<br />
kirtëti, kirti (kirtëja), kirtëjo; pakirtëti LKÞ V 870); pakopëti, pakopi,<br />
pakopëjo RÞ 247, SkRÞ 954, pakopëti, pakopi (pakopëja), pakopëjo DÞ1<br />
533, DÞ2 489, DÞ3 484 (plg. pakopëti, pakopi (pakopëja), pakopëjo LKÞ<br />
VI 346); pakrypëti, pakrypi (pakrypëja), pakrypëjo DÞ1 534, DÞ2 490,<br />
DÞ3 485 (plg. krypëti, krypëja, krypëjo; pakrypëti LKÞ VI 611); pakûlëti,<br />
pakûli (pakûlëja), pakûlëjo DÞ1 534, DÞ2 491, DÞ3 485 (plg. Ÿkûlëti,<br />
Ÿkûlëja, Ÿkûlëjo; pakûlëti LKÞ VI 828, DrskÞ 174); palëkëti, palëki, palëkëjo<br />
RÞ 260, palëkëti, palëki (palëkëja), palëkëjo DÞ1 536, DÞ2 493,<br />
DÞ3 488 (plg. Ÿlëkëti, Ÿlëkëja, Ÿlëkëjo; palëkëti LKÞ VII 300); palypëti,<br />
palypi, palypëjo RÞ 264, LV 416, SkRÞ 961, palypëti, palypi (palypëja),<br />
palypëjo DÞ1 537, DÞ2 495, DÞ3 489 (plg. lypëti, lypi (lypëja), lypëjo LKÞ<br />
VII 561; palypëti LKÞ VII 562); pamëtëti, pamëti, pamëtëjo RÞ 273,<br />
SkRÞ 964, pamëtëti, pamëti (pamëtëja), pamëtëjo DÞ1 538, DÞ2 498,<br />
DÞ3 492 (plg. mëtëti, mëtëja, mëtëjo; pamëtëti LKÞ VIII 106, DrskÞ<br />
208); pamezgëti, pamezgi (pamezgëja), pamezgëjo DÞ1 539, DÞ2 498, DÞ3<br />
492 (plg. Ÿmezgëti, Ÿmezgëja, Ÿmezgëjo; pamezgëti LKÞ VIII 125); pamynëti,<br />
pamyni, pamynëjo RÞ 274, SkRÞ 964, pamynëti, pamyni (pamynëja),<br />
pamynëjo DÞ1 539, DÞ2 498, DÞ3 493 (plg. Ÿmynëti, Ÿmynëja,<br />
Ÿmynëjo; pamynëti LKÞ VIII 216); pamolëti, pamolëja, pamolëjo DÞ2<br />
499, pamolëti, pamoli (pamolëja), pamolëjo DÞ3 493 (plg. molëti, molëja,<br />
molëjo; pamolëti LKÞ VIII 336, DrskÞ 215); panëðëti, panëði, panëðëjo<br />
„?“ Kam II 78, RV 136, RÞ 281, panëðëti, panëði, panëðëjo „truputá<br />
paneðti; panaðiam bûti“ LV 417, SkRÞ 968, panëðëti, panëði, panëðëjo<br />
„bûti panaðiam“ DÞ1 540, panëðëti, panëði (panëðëja), panëðëjo<br />
„bûti panaðiam“ DÞ2 500, DÞ3 495; panëðëti, panëði, panëðëjo „kiek paneðti“<br />
DÞ1 540, panëðëti, panëði (panëðëja), panëðëjo DÞ2 500, DÞ3 495<br />
(plg. nëðëti, nëði (nëðëja), nëðëjo; panëðëti LKÞ VIII 704, Ÿnëðëti, Ÿnëði,<br />
Ÿnëðëjo; panëðëti DrskÞ 226, ZtÞ 431); paorëti, paori, paorëjo RÞ 287,<br />
paorëti, paori (paorëja), paorëjo DÞ1 541, DÞ2 501, DÞ3 496 (plg. orëti,<br />
ori, orëjo; paorëti LKÞ VIII 1015, paorëti, paori, paorëjo DrskÞ 232);<br />
papynëti, papyni (papynëja), papynëjo DÞ2 502, DÞ3 497 (plg. pynëti, pyni,<br />
pynëjo DÞ3 557; þr. dar pynëti, pyni, pynëjo; papynëti, papyniu LKÞ
286<br />
IX 1<strong>03</strong>9); papjovëti, papjovi, papjovëjo SkRÞ 971, papjovëti, papjovi<br />
(papjovëja), papjovëjo DÞ1 542, DÞ2 502, DÞ3 497 (plg. Ÿpjovëti, Ÿpjovëja,<br />
Ÿpjovëjo; papjovëti LKÞ IX 1064, DrskÞ 268); papliûpëti, papliûpi<br />
(papliûpëja), papliûpëjo DÞ1 542, DÞ2 5<strong>03</strong>, DÞ3 498 (plg. pliûpëti, pliûpi,<br />
pliûpëjo; papliûpëti LKÞ X 263); papûtëti, papûti (papûtëja), papûtëjo<br />
DÞ1 543, DÞ2 505, DÞ3 499 (plg. Ÿpûtëti, pûti, Ÿpûtëjo; papûtëti LKÞ<br />
X 1124); paravëti, paravi, paravëjo DÞ2 506, DÞ3 501 (plg. ravëti, ravi<br />
(ravëja), ravëjo DÞ2 656; þr. dar paravëti, paravi (paravëja), paravëjo<br />
LKÞ XI 335, ravëti, ravëja, ravëjo; paravëti LzÞ 216, paravëti, paravi,<br />
paravëjo ZtÞ 538); pasëkëti, pasëki (pasëkëja), pasëkëjo DÞ1 549, DÞ2<br />
512, DÞ3 507 (plg. sekëti, sekëja, sekëjo; pasekëti LKÞ XII 321); pasiûvëti,<br />
pasiûvi (pasiûvëja), pasiûvëjo DÞ1 551, DÞ2 518, DÞ3 512 (plg. siûvëti,<br />
siûvi (siûvëja), siûvëjo; pasiûvëti LKÞ XII 642); paskalsëti, paskalsi<br />
(paskalsëja), paskalsëjo DÞ2 518, paskalsëti, paskalsi, paskalsëjo DÞ3 512<br />
(plg. skalsëti, skalsi, skalsëjo DÞ2 705, DÞ3 697; þr. dar skalsëti, skalsi<br />
(skalsia, skalsëja), skalsëjo; paskalsëti, paskalsi LKÞ XII 709); paskrydëti,<br />
paskrydi (paskrydëja), paskrydëjo DÞ1 552, DÞ2 520, DÞ3 514 (plg.<br />
skrydëti, skrydi (skrydëja), skrydëjo; paskrydëti LKÞ XII 1064); paslydëti,<br />
paslydi (paslydëja), paslydëjo DÞ1 553, DÞ2 521, DÞ3 514 (plg. slydëti,<br />
slydi (slydëja), slydëjo; paslydëti LKÞ XIII 8); paspyrëti, paspyri, paspyrëjo<br />
SkRÞ 987, paspyrëti, paspyri (paspyrëja), paspyrëjo DÞ1 554, DÞ2 522,<br />
DÞ3 516 (plg. spyrëti, spyrëja (spyri), spyrëjo; paspyrëti LKÞ XIII 420);<br />
pasûpëti, pasûpi (pasûpëja), pasûpëjo DÞ1 555, DÞ2 525, DÞ3 518 (plg.<br />
sûpëti, sûpi (sûpëja), sûpëjo; pasûpëti LKÞ XIV 194); pasviedëti, pasviedi<br />
(pasviedëja), pasviedëjo DÞ1 555, DÞ2 525, DÞ3 519 (plg. sviedëti,<br />
sviedi (sviedëja), sviedëjo; pasviedëti LKÞ XIV 336); pasvyrëti, pasvyri,<br />
pasvyrëjo RV 180, SkRÞ 990, pasvyrëti, pasvyri (pasvyrëja), pasvyrëjo DÞ1<br />
555, DÞ2 525, DÞ3 519, MKÞ 254 (plg. svyrëti, svyri, svyrëjo RV 180,<br />
DÞ1 792, DÞ2 801, DÞ3 796; þr. dar svyrëti, svyri (svyrëja), svyrëjo; pasvyrëti<br />
LKÞ XIV 365); paðalëti, paðali (paðalëja), paðalëjo DÞ1 556, DÞ2<br />
526, DÞ3 519 (plg. paðalëti, paðali (paðalëja), paðalëjo LKÞ XIV 439);<br />
paðërëti, paðëri (paðërëja), paðërëjo DÞ1 556, DÞ2 526, DÞ3 520 (plg.<br />
Ÿðërëti, Ÿðërëja, Ÿðërëjo; paðërëti LKÞ XIV 649, DrskÞ 369); paðokëti, paðoki,<br />
paðokëjo Kam II 124, RV 185, RÞ 348, LV 537, SkRÞ 992, paðokëti,<br />
paðoki (paðokëja), paðokëjo DÞ1 557, DÞ2 528, DÞ3 521 (plg. ðokëti,<br />
ðokëja (ðoki), ðokëjo; paðokëti LKÞ XV 210, Ÿðokëti, Ÿðokëja, Ÿðokëjo;<br />
paðokëti DûnÞ 543); patalkëti, patalki (patalkëja), patalkëjo DÞ1 558,
287<br />
DÞ2 529, DÞ3 523 (plg. patalkëti, patalkëja (patalki), patalkëjo LKÞ XV<br />
763); patrynëti, patryni (patrynëja), patrynëjo DÞ2 533, DÞ3 526 (plg. trynëti,<br />
tryni, trynëja DÞ2 862, trynëti, tryni, trynëjo; patrynëti „kiek patrinti“<br />
LKÞ XVI 847); patrûkëti, patrûki (patrûkëja), patrûkëjo DÞ1 561, DÞ2<br />
533, DÞ3 526 (plg. trûkëti, trûkëja, trûkëjo „?“ Kam II 131, RV 193; RÞ<br />
357, trûkëti, trûki, trûkëjo „sutrûkusiam bûti, sutrûkti“ LV 561; þr. dar<br />
trûkëti, trûki (trûkëja), trûkëjo; patrûkëti LKÞ XVI 968); paûgëti, paûgi,<br />
paûgëjo SkRÞ 999, paûgëti, paûgi (paûgëja), paûgëjo DÞ2 534, DÞ3 527<br />
(plg. paûgëti, paûgi (paûgi, paûgëja), paûgëjo LKÞ XVII 367); pavëdëti,<br />
pavëdi, pavëdëjo SkRÞ 1002, pavedëti, pavedi (pavedëja), pavedëjo DÞ3<br />
530 (plg. pavedëti, pavedi, pavedëjo; pavëdëti, pavëdi (pavëdëja, pavëdi),<br />
pavëdëjo LKÞ XVIII 472, vedëti, vedëja, vedëjo; pavedëti; vëdëti, vëdëja,<br />
vëdëjo; pavëdëti DrskÞ 447); pavëþëti, pavëþi, pavëþëjo RÞ 370, SkRÞ<br />
10<strong>03</strong>, pavëþëti, pavëþi (pavëþëja), pavëþëjo DÞ1 564, DÞ2 538, DÞ3 531<br />
(plg. vëþëti, vëþëja (vëþi, vëþia), vëþëjo; pavëþëti; paveþëti, paveþëja (paveþi),<br />
paveþëjo LKÞ XIX 22, vëþëti, vëþëja, vëþëjo; pavëþëti DrskÞ 454);<br />
pavyjëti, pavyji, pavyjëjo RÞ 373, pavyjëti, pavyji (pavyjëja), pavyjëjo „kiek<br />
pavyti, paginti; kiek pavyti (virvæ)“ DÞ1 565, DÞ2 538, pavyjëti, pavyji<br />
(pavyjëja), pavyjëjo „kiek pavyti, paginti“ DÞ3 531 (plg. vyjëti, vyjëja (vyji),<br />
vyjëjo; pavyjëti „kiek pavyti, pavaryti“ LKÞ XIX 325); pavyjëti, pavyji<br />
(pavyjëja), pavyjëjo „kiek pavyti (virvæ)“ DÞ3 531 (plg. vyjëti, vyjëja<br />
(vyji), vyjëjo; pavyjëti „kiek pavyti, pasukti, pavijoti“ LKÞ XIX 326);<br />
paþygëti, paþygi, paþygëjo RÞ 378, paþygëti, paþygi (paþygëja), paþygëjo<br />
DÞ1 566, DÞ2 540, DÞ3 533; prigenëti, prigeni, prigenëjo DÞ2 612 (plg.,<br />
kaip DÞ2 pateiktos kitos ðio veiksmaþodþio lytys), prigenëti, prigeni<br />
(prigenëja), prigenëjo DÞ3 604 (plg. prigenëti, prigeni (prigenëja), prigenëjo<br />
LKÞ III 235); suaidëti, suaidi (suaida), suaidëjo DÞ2 747 (plg. aidëti,<br />
aidi (aida), aidëjo DÞ2 6), suaidëti, suaidi (suaida), suaidëjo DÞ3<br />
741 (plg. aidëti, aidi (aida), aidëjo; suaidëti LKÞ I 33); susûrëti, susûri<br />
(susûrëja), susûrëjo DÞ2 788, DÞ3 782 (plg. sûrëti, sûri (sûrëja), sûrëjo;<br />
susûrëti LKÞ XIV 211–212); uþravëti, uþravi, uþravëjo DÞ2 898, DÞ3<br />
892 (plg. ravëti, ravi (ravëja), ravëjo DÞ2 656); þr. dar (Babrauskas, 1939,<br />
38; Bût 174; Vitkauskas, 1981a, 21).<br />
Nekodifikuotoje kalboje esama ávairiø prieðdëliniø veiksmaþodþiø<br />
kirèiavimo (ir morfologiniø) gretimybiø: skiriasi esamojo laiko ðaknies<br />
priegaidë; kirtis nuðoka á prieðdëlá ið ilgosios esamojo laiko ðaknies arba,<br />
prieðingai, nenuðoka á prieðdëlá, nors ðaknies skiemens pagrindu ei-
288<br />
na balsiai a, e, i, u (èia turimos omeny nepriesaginës lytys; bet kokios<br />
fonetinës sandaros priesaginiø esamojo laiko formø kirtis nenuðoka á<br />
prieðdëlá); kirèiuojama visø formø ðaknis: atseikëti; atseikëta LKÞ XII<br />
305; ágalëti, ágali (ágali), ágalëjo LKÞ III 62; iðgalëti, iðgali (iðgali), iðgalëjo<br />
LKÞ III 62; iðgulëti, iðguli (iðguli), iðgulëjo LKÞ III 712; iðlydëti, iðlydi (iðlydi),<br />
iðlydëjo LKÞ VII 404; iðturëti, iðturi (iðturi), iðturëjo LKÞ XVII 115,<br />
iðturëti, iðturi, iðturëjo LzÞ 272, ZtÞ 717; neturëti, neturi (neturi), neturëjo<br />
LKÞ XVII 85, neturiu ZtÞ 716; nugulëti, nuguli (nuguli), nugulëjo LKÞ<br />
III 712; nukalëti, nukali (nukalëja), nukalëjo LKÞ V 134; nuturëti, nuturi<br />
(nuturi), nuturëjo LKÞ XVII 117, nuturëti, nuturi, nuturëjo ZtÞ 717; pabudëti,<br />
pabudi, pabudëjo; pabudþiam LKÞ I 1121; pagalëti, pagali (pagalia),<br />
pagalëjo LKÞ III 63; pagulëti, paguli (paguli), pagulëjo LKÞ III 712;<br />
palytëti, palyti (palyti), palytëjo LKÞ VII 589; patylëti, patyli (patyliu), patylëjo<br />
LKÞ XVI 333; paturëti, paturi (paturi), paturëjo LKÞ XVII 118–<br />
121, paturëti, paturi, paturëjo LzÞ 273, ZtÞ 717; pragulëti, praguli (praguli),<br />
pragulëjo LKÞ III 713; pralydëti, pralydi (pralydi), pralydëjo LKÞ VII<br />
405; praturëti, praturi (praturi), praturëjo LKÞ XVII 121, praturëti, praturi,<br />
praturëjo LzÞ 273, ZtÞ 717; prigulëti, priguli (priguli), prigulëjo LKÞ III<br />
713; priturëti, prituri (prituri), priturëjo LKÞ XVII 122, priturëti, prituri,<br />
priturëjo LzÞ 273, ZtÞ 717; sugulëti, suguli (suguli), sugulëjo LKÞ III 713;<br />
sutrûnëti, sutrûni (sutrûni, sutrûnëja), sutrûnëjo LKÞ XVI 1<strong>03</strong>2; suturëti,<br />
suturi (suturi), suturëjo LKÞ XVII 123, suturëti, suturi, suturëjo LzÞ 273,<br />
ZtÞ 718; uþturëti, uþturi (uþturi), uþturëjo LKÞ XVII 124, uþturëti, uþturi,<br />
uþturëjo LzÞ 273, ZtÞ 718; þr. dar (BalèRR I 101; Bût 174; Girdenis,<br />
1971, 27; Grinaveckienë, 1957, 141; Jonikas, 1939, 73; Kamantauskas,<br />
1928, 58; Kardelytë, 1975, 47, 108, 133; Kazlauskas, 1966, 145; Kazlauskas,<br />
1968, 68; Kuryùowicz, 1958, 331; LKG II 311; Morkûnas, 1969, 138;<br />
Stepanov, 1972, 182; Vidugiris, 1973, 200, 205; Vidþiûnas, 1997, 215–<br />
216; Vitkauskas, 1988, 73, 114; Zinkevièius, 1966, 335).<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø ir nesangràþiniø veiksmaþodþiø kirèiavimo<br />
principai sutampa (tik tais atvejais, kai esamojo laiko kirtis turëtø<br />
nuðokti á prieðdëlá, kirèiuotas tampa sangràþos rodiklis).<br />
paŸ: – ;; pasitikëti, pasitiki, pasitikëjo; pasiþymëti, pasiþymi, pasiþymëjo;;<br />
pasibaisëti, pasibaisi, pasibaisëjo; pasibëgëti, pasibëgi, pasibëgëjo; pasibjaurëti,<br />
pasibjauri, pasibjaurëjo; pasidomëti, pasidomi, pasidomëjo; pasidrovëti,<br />
pasidrovi, pasidrovëjo; pasigailëti, pasigaili, pasigailëjo; pasigërëti, pasigëri,<br />
pasigërëjo; pasigroþëti, pasigroþi, pasigroþëjo; pasigulëti, pasiguli, pasigulë-
289<br />
jo; pasilypëti, pasilypi, pasilypëjo; pasiskonëti, pasiskoni, pasiskonëjo; pasispyrëti,<br />
pasispyri, pasispyrëjo; pasistûmëti, pasistûmi, pasistûmëjo; pasiðlykðtëti,<br />
pasiðlykðti, pasiðlykðtëjo…<br />
áŸ: – ;; ásigalëti, ásigali, ásigalëjo;; ásibodëti, ásibodi, ásibodëjo; ásidëmëti,<br />
ásidëmi, ásidëmëjo; ásigulëti, ásiguli, ásigulëjo; ásikerëti, ásikeri, ásikerëjo; ásikyrëti,<br />
ásikyri, ásikyrëjo; ásipenëti, ásipeni, ásipenëjo; ásistebëti, ásistebi, ásistebëjo;<br />
ásisûrëti, ásisûri, ásisûrëjo; ásitikëti, ásitiki, ásitikëjo; ásiþymëti, ásiþymi,<br />
ásiþymëjo…<br />
atŸ: – ;; atsispindëti, atsispindi, atsispindëjo;; atsibodëti, atsibodi, atsibodëjo;<br />
atsidûsëti, atsidûsi, atsidûsëjo; atsigërëti, atsigëri, atsigërëjo; atsigroþëti,<br />
atsigroþi, atsigroþëjo; atsigulëti, atsiguli, atsigulëjo; atsikvoðëti, atsikvoði,<br />
atsikvoðëjo; atsimëtëti, atsimëti, atsimëtëjo (neprieðdëlinë nesangràþinë lytis<br />
nevartojama; plg. atsiŸmesti, atsiŸmeta, atsiŸmetë); atsistebëti, atsistebi, atsistebëjo;<br />
atsiþiûrëti, atsiþiûri, atsiþiûrëjo.<br />
nuŸ: – ;; – ;; nusiavëti, nusiavi, nusiavëjo; nusibodëti, nusibodi, nusibodëjo;<br />
nusidëvëti, nusidëvi, nusidëvëjo; nusigalëti, nusigali, nusigalëjo; nusipenëti,<br />
nusipeni, nusipenëjo; nusiravëti, nusiravi, nusiravëjo; nusistebëti,<br />
nusistebi, nusistebëjo; nusiturëti, nusituri, nusiturëjo; nusiþiûrëti, nusiþiûri,<br />
nusiþiûrëjo.<br />
suŸ: – ;; – ;; susiavëti, susiavi, susiavëjo; susidëvëti, susidëvi, susidëvëjo;<br />
susidomëti, susidomi, susidomëjo; susidrovëti, susidrovi, susidrovëjo; susigulëti,<br />
susiguli, susigulëjo; susitupëti, susitupi, susitupëjo; susiturëti, susituri,<br />
susiturëjo; susiþavëti, susiþavi, susiþavëjo; susiþymëti, susiþymi, susiþymëjo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prisigroþëti, prisigroþi, prisigroþëjo; prisilytëti, prisilyti, prisilytëjo;<br />
prisiperëti, prisiperi, prisiperëjo; prisistebëti, prisistebi, prisistebëjo;<br />
prisivieðëti, prisivieði, prisivieðëjo; prisiþiûrëti, prisiþiûri, prisiþiûrëjo; prisiþmonëti,<br />
prisiþmoni, prisiþmonëjo.<br />
uþŸ: – ;; – ;; uþsigalëti, uþsigali, uþsigalëjo; uþsigavëti, uþsigavi, uþsigavëjo;<br />
uþsigulëti, uþsiguli, uþsigulëjo; uþsiturëti, uþsituri, uþsiturëjo; uþsivieðëti,<br />
uþsivieði, uþsivieðëjo; uþsiþymëti, uþsiþymi, uþsiþymëjo; uþsiþiûrëti, uþsiþiûri,<br />
uþsiþiûrëjo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðsiavëti, iðsiavi, iðsiavëjo; iðsibodëti, iðsibodi, iðsibodëjo; iðsidëvëti,<br />
iðsidëvi, iðsidëvëjo; iðsigarëti, iðsigari, iðsigarëjo; iðsikerëti, iðsikeri,<br />
iðsikerëjo; iðsiturëti, iðsituri, iðsiturëjo.<br />
apŸ: – ;; – ;; apsidëvëti, apsidëvi, apsidëvëjo; apsigenëti, apsigeni, apsigenëjo;<br />
apsiravëti, apsiravi, apsiravëjo; apsiturëti, apsituri, apsiturëjo; apsiþiûrëti,<br />
apsiþiûri, apsiþiûrëjo.
290<br />
praŸ: – ;; – ;; prasiavëti, prasiavi, prasiavëjo; prasidëvëti, prasidëvi, prasidëvëjo;<br />
prasiþiûrëti, prasiþiûri, prasiþiûrëjo.<br />
parŸ: – ;; – ;; parsidëvëti, parsidëvi, parsidëvëjo.<br />
Sangràþiniø veiksmaþodþiø prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; persigulëti,<br />
persiguli, persigulëjo.<br />
Plg. bk. kirèiavimo ir morfologinius nevienodumus: atsibëgëti, atsibëgëja,<br />
atsibëgëjo DÞ1 48, DÞ2 55, DÞ3 55 (plg. pabëgëti, pabëgi (pabëgëja),<br />
pabëgëjo DÞ1 524, DÞ2 471, DÞ3 466; þr. dar atsibëgëti, atsibëgëja (atsibëgi,<br />
atsibëgi), atsibëgëjo LKÞ I 717); ásibëgëti, ásibëgëja, ásibëgëjo DÞ1 266,<br />
DÞ2 217, DÞ3 218 (plg. prieðdëlio paŸ vedinius tuose paèiuose þodynuose);<br />
pasibaisëti, pasibaisëja, pasibaisëjo DÞ1 548, pasibaisëti, pasibaisi,<br />
pasibaisëjo DÞ2 513, SkRÞ 982, DÞ3 507 (plg. baisëti, baisëja (baisi), baisëjo;<br />
pabaisëti LKÞ I 567); þr. dar (Bût 174; Kamantauskas, 1928, 60; Klimavièius,<br />
1979, 32; Skardþius, 1936b, 101).<br />
Þr. dar nekodifikuotos kalbos kirèiavimo gretimybes: ásidëmëti, ásidëmi,<br />
ásidëmëjo LKÞ II 400; pasigërëti, pasigëri (pasigëri), pasigërëjo; pasigërëti<br />
LKÞ III 252; þr. dar (Vidþiûnas, 1997, 215–216).<br />
Studentø kirèiavimo polinkiai yra tokie: aidi, 3 asm. (prg. 1:62); dëviu<br />
(24:16); glûdþiu (32:4); klûpiu (38:3); mûviu (34:18); lydþiu (28:4); liûdþiu<br />
(41:0); ryðiu (30:6); rûpiu (25:11); seikëti (9; 52 stud. tvirtapradiðkai kirèiavo<br />
ðakná), seiki, 3 asm. (prg. 2:57); tyliu (46:7); vieðiu (31:5); þymiu<br />
(krt. 22:9); þiûriu (51:3).<br />
Plg. dar prieðdëliniø lyèiø kirèiavimà: nebeturi, 3 asm. (krt. 28:1);<br />
negali, 3 asm. (krt. 29:0); nelaimi, 3 asm. (krt. 19:7); neliûdi, 3 asm. (krt.<br />
46:1); nerûpi, 3 asm. (krt. 28:1); neturi, 3 asm. (krt. 56:6); neþëri, 3 asm.<br />
(krt. 29:0); pagaili, 3 asm. (krt. 31:16); pagali, 3 asm. (krt. 44:2); palydi,<br />
3 asm. (krt. 47:0); patyli, 3 asm. (krt. 59:3); paturi, 3 asm. (krt. 37:8);<br />
pavieði, 3 asm. (krt. 25:4); paþymi, 3 asm. (krt. 44:2); paþiûri, 3 asm. (krt.<br />
57:5); sudëviu (4; 18 stud. kirèiavo ðakná, 10 – prieðdëlá); þr. dar (Vitkauskas,<br />
1968).<br />
Treèiajam poskyriui priklauso Ÿia kamiengalio veiksmaþodþiai.<br />
Miðriøjø veiksmaþodþiø, turinèiø priesagà Ÿëti ir esamojo laiko kamiengalá<br />
Ÿia, bk. yra nedaug ir visi jie priklauso tam paèiam kirèiavimo tipui:<br />
bendraties ir bûtojo kartinio laiko priesaga yra kirèiuota tvirtapr<br />
a d ë, o esamojo laiko ðaknis – tvirtagalë: reikëti, reikia, reikëjo;; kentëti,<br />
kenèia, kentë; kvepëti, kvepia, kvepëjo.<br />
Þr. dar (Laigonaitë, 1978, 75; Stundþia, 1995, 131).
291<br />
Ðie þodþiai yra susijæ su tvirtagalës ðaknies nepriesaginiais veiksmaþodþiais,<br />
plg.: kæsti, kenèia, kentë; kvëpti, kvepia, kvëpë; reikti, reikia,<br />
reikë.<br />
Prieðdëliniø ir neprieðdëliniø lyèiø kirèiavimas sutampa.<br />
atŸ: – ;; – ;; atkentëti, atkenèia, atkentëjo.<br />
iðŸ: – ;; – ;; iðkentëti, iðkenèia, iðkentëjo.<br />
neŸ (èia pateikiamas tik daþnas ðio prieðdëlio vedinys, skyrium nededamas<br />
DÞ3): – ;; nereikëti, nereikia, nereikëjo.<br />
nuŸ: – ;; nukentëti, nukenèia, nukentëjo.<br />
paŸ: – ;; – ;; pakentëti, pakenèia, pakentëjo.<br />
praŸ: – ;; – ;; prakentëti, prakenèia, prakentëjo.<br />
priŸ: – ;; – ;; prikentëti, prikenèia, prikentëjo.<br />
Prieðdëlis perŸ gauna kirtá: – ;; – ;; perkentëti, perkenèia, perkentë; perkvepëti,<br />
perkvepia, perkvepëjo.<br />
Priesagos -soti/-ðoti vediniai<br />
Miðrieji veiksmaþodþiai, turintys priesagà -soti (po ðaknies priebalsiø<br />
k, p kartais ágijæ alomorfà -ðoti, kuris paprastai rodo èia esant morfemø<br />
sanklodà), priklauso nagrinëjamam kirèiavimo tipui: bendraties ir<br />
bûtojo kartinio laiko priesaga yra kirèiuota tvirtapradë, o esamojo<br />
laiko ðaknis – tvirtagalë arba trumpa. Darybos pamatas vediniø<br />
kirèiavimui neturi átakos; á bendrà bûrá patenka ir tie veiksmaþodþiai,<br />
kuriuose galima áþvelgti tik formalø baigmená -soti/-ðoti: – ;; ðypsoti, ðypso,<br />
ðypsojo;; bambsoti, bambso, bambsojo; barkðoti, barkðo, barkðojo; blykðoti,<br />
blykðo, blykðojo; branksoti, brankso, branksojo; burbsoti, burbso,<br />
burbsojo; dëbsoti, dëbso, dëbsojo; derksoti, derkso, derksojo; dilbsoti, dilbso,<br />
dilbsojo; drybsoti, drybso, drybsojo; dryksoti, drykso, dryksojo; driûksoti,<br />
driûkso, driûksojo; dûbsoti, dûbso, dûbsojo; dunksoti, dunkso, dunksojo;<br />
ganksoti, gankso, ganksojo; goksoti, gokso, goksojo; gumbsoti, gumbso,<br />
gumbsojo; gunksoti, gunkso, gunksojo; gurksoti, gurkso, gurksojo;<br />
karksoti, karkso, karksojo; këksoti, këkso, këksojo; këpsoti, këpso, këpsojo;<br />
kerpðoti, kerpðo, kerpðojo; kiauksoti, kiaukso, kiauksojo; kinksoti, kinkso,<br />
kinksojo; kioksoti, kiokso, kioksojo; kiûksoti, kiûkso, kiûksojo; kiurksoti,<br />
kiurkso, kiurksojo; klaksoti, klakso, klaksojo; kleksoti, klekso, kleksojo;<br />
klimpsoti, klimpso, klimpsojo…<br />
Þr. dar (Laigonaitë, 1978, 75; Stundþia, 1995, 127, 128; Vidþiûnas,<br />
1997, 199).
292<br />
LKG II 243 raðoma: „Ðie veiksmaþodþiai yra padaryti ið iðtiktukø“.<br />
Kadangi beveik visi ilgos ðaknies iðtiktukai bk. turi tvirtapradæ priegaidæ,<br />
galima bûtø teigti, kad ið jø padarytiems priesagos -soti veiksmaþodþiams<br />
bûdinga priegaidþiø kaita, plg.: dëbsoti, dëbso, dëbsojo – dëbt;<br />
dilbsoti, dilbso, dilbsojo – dilbt; driûksoti, driûkso, driûksojo – driûkt;<br />
pûpsoti, pûpso, pûpsojo – pûpt; ðypsoti, ðypso, ðypsojo – ðypt; vëpsoti, vëpso,<br />
vëpsojo – vëpt; þiopsoti, þiopso, þiopsojo – þiopt. Taèiau nemaþà dalá ðio<br />
tipo miðriøjø veiksmaþodþiø, matyt, galima sieti su pirminiais veiksmaþodþiais<br />
(þr. BûgRR II 288, 460; Jakaitienë, 1976, 32) ir áþvelgti trejopà<br />
prozodiná jø santyká:<br />
a) vediniuose iðlaikoma pamatiniø þodþiø ðaknies tvirtagalë priegaidë,<br />
plg.: burbsoti, burbso, burbsojo – burbti, burbsta, burbo „tvinkti, pusti,<br />
pursti, tinti“ LKÞ I 1178; dilbsoti, dilbso, dilbsojo – delbti, delbia, delbë;<br />
dryksoti, drykso, dryksojo – drykti, dryksta, dryko; driekti-s, driekia-si, driekë-si;<br />
gumbsoti, gumbso, gumbsojo – gumbti, gumbsta, gumbo; klimpsoti,<br />
klimpso, klimpsojo – klimpti, klimpsta, klimpo; krypsoti, krypso, krypsojo –<br />
krypti, krypsta, krypo; kumpsoti, kumpso, kumpsojo – kumpti, kumpsta, kumpo;<br />
linksoti, linkso, linksojo – linkti, linksta, linko; lenkti-s, lenkia-si, lenkësi;<br />
mirksoti, mirkso, mirksojo – mirkti, mirksta, mirko; pampsoti, pampso,<br />
pampsojo – pampti, pampsta, pampo; smurgsoti, smurgso, smurgsojo –<br />
smurgti, smurgsta, smurgo; stypsoti, stypso, stypsojo – stypti, stypsta, stypo;<br />
stiebti-s, stiebia-si, stiebë-si; ðypsoti, ðypso, ðypsojo – ðiepti-s, ðiepia-si, ðiepë-si;<br />
vëpsoti, vëpso, vëpsojo – vëpti, vëpsta, vëpo; viepti-s, viepia-si, viepë-si<br />
(plg. dar vipti, vimpa, vipo); þirgsoti, þirgso, þirgsojo – þergti-s, þergia-si, þergë-si;<br />
þr. dar (Stundþia, 1994, 80);<br />
b) vediniø ðaknies tvirtagalë priegaidë yra pakeitusi pamatiniø<br />
þodþiø tvirtapradæ priegaidæ, plg.: kniaubsoti, kniaubso, kniaubsojo<br />
– kniaubti-s, kniaubia-si, kniaubë-si (plg. dar kniubti, kniumba, kniubo);<br />
kniûbsoti, kniûbso, kniûbsojo – kniaubti-s, kniaubia-si, kniaubë-si<br />
(plg. dar kniubti, kniumba, kniubo); mirksoti, mirkso, mirksojo – merkti-s,<br />
merkia-si, merkë-si; niûksoti, niûkso, niûksojo – niauktis, niaukiasi, niaukësi<br />
(plg. dar niukti, niunka, niuko); stingsoti, stingso, stingsojo – stingti,<br />
stingsta, stingo; þr. dar (DLKG 396; Jakaitienë, 1976, 32; Stundþia,<br />
1994, 80);<br />
c) vediniø tvirtagaliai ðaknies balsiai yra pakeitæ pamatiniø þodþiø<br />
trumpuosius balsius, plg.: drybsoti, drybso, drybsojo – dribti, drimba,<br />
dribo; dûbsoti, dûbso, dûbsojo – dubti, dumba, dubo; kûpsoti, kûpso,
293<br />
kûpsojo – kupti, kupa, kupo; smygsoti, smygso, smygsojo – smigti, sminga,<br />
smigo (plg. dar smeigti, smeigia, smeigë); strygsoti, strygso, strygsojo – strigti,<br />
stringa, strigo; þr. dar (Jakaitienë, 1976, 32).<br />
Dël esamojo laiko ðaknies tvirtagalës priegaidës ir jos sàsajos su veiksmaþodþio<br />
reikðme (tæsiamas neaktyvus veiksmas) þr. (Bernadiðienë, 1973,<br />
65; Stundþia, 1994, 80).<br />
Kai kurie vediniai, aiðkiau susijæ su iðtiktukais, bk. dabar teikiami su<br />
trumpuoju ðaknies balsiu a (variantai su padëtinio ilgumo balsiu a nebenurodomi<br />
arba dedami kaip gretimybës): klaksoti, klakso, klaksojo<br />
DÞ2 310, DÞ3 310 (: klakt; plg. klaksoti, klakso, klaksojo Kam II 59, RV<br />
114, RÞ 241, LV 326, DÞ1 347, SkRÞ 645; þr. dar klaksoti, klakso (klakso),<br />
klaksojo LKÞ V 953); knaksoti, knakso, knaksojo DÞ1 357, DÞ2<br />
318, DÞ3 316 (: knakt LKÞ VI 198; plg. knaksoti, knakso, knaksojo RÞ<br />
244; þr. dar knaksoti, knakso, knaksojo LKÞ VI 198); knapsoti, knapso,<br />
knapsojo DÞ2 318, DÞ3 316 (: knapt; plg. knapsoti, knapso, knapsojo<br />
RÞ 244, SkRÞ 629; þr. dar knapsojo, knapso (knapso), knapsojo LKÞ<br />
VI 200); smaksoti, smakso (smakso), smaksojo DÞ3 714, MKÞ 296<br />
(: smakt „kyðt, durst, makt“ LKÞ XIII 97; plg. smaksoti, smakso, smaksojo<br />
DÞ1 743, smaksoti, smakso, smaksojo DÞ2 721; þr. dar smaksoti, smakso,<br />
smaksojo LKÞ XIII 97). Tà patá galima pasakyti dar apie porà miðriøjø<br />
veiksmaþodþiø, bet DÞ3 jie turi siauresnio vartojimo paþymø:<br />
gaksoti, gakso, gaksojo DÞ1 193, DÞ2 160, DÞ3 161 – èia nurodyta, kad<br />
tai vakarø aukðtaièiø þodis (: gakt LKÞ III 50; plg. gaksoti, gakso, gaksojo<br />
RV 2<strong>03</strong>, LV 258, SkRÞ 361, LTÞ 94; þr. dar gaksoti, gakso, gaksojo<br />
LKÞ III 50); snapsoti, snapso, snapsojo DÞ2 725, DÞ3 718 – èia pridëta<br />
pastaba þr. snopsoti (þodynuose nenurodytas pamatinis iðtiktukas, pateiktas<br />
tik iðtiktukinis veiksmaþodis snaptelëti LKÞ XIII 238; plg. snapsoti,<br />
snapso, snapsojo DÞ1 748; þr. dar snapsoti, snapso, snapsojo LKÞ<br />
XIII 237); þr. dar (Vitkauskas, 1988, 73).<br />
Taèiau kiti veiksmaþodþiai (gal sunkiau siejami su iðtiktukais) teikiami<br />
tik su padëtinio ilgumo balsiais a, e: takðoti, takðo, takðojo Kam II<br />
126, RV 187, RÞ 351, DÞ1 836, DÞ2 833, DÞ3 828 (: takðt; tikðti; tëkðti?;<br />
þr. dar takðoti, takðo, takðojo LKÞ XV 743); tekðoti, tekðo, tekðojo RÞ<br />
353, DÞ 848, DÞ2 844, DÞ3 838, MKÞ 322 (: tekðt; tikðti; tëkðti?; þr. dar<br />
tekðoti, tekðo, tekðojo LKÞ XV 1136); trakðoti, trakðo, trakðojo RÞ 357,<br />
DÞ1 864, DÞ2 856, SkRÞ 1580, DÞ3 851 (: trakðt; trykðti „ðviesai sklisti“?;<br />
þr. dar trakðoti, trakðo, trakðojo LKÞ XVI 545); tvaksoti, tvakso,
294<br />
tvaksojo RÞ 360, LV 564, DÞ1 882, DÞ2 870, SkRÞ 1616, DÞ3 865<br />
(: tvakst; tvoksti, tvoskia (tvaskia, tvoska, tvoksta), tvoskë „smarkiai pilti,<br />
lieti“ LKÞ XVII 331–332; þr. dar tvaksoti, tvakso, tvaksojo LKÞ XVII<br />
209); zvaksoti, zvakso, zvaksojo RÞ 375, DÞ1 961, DÞ2 953, DÞ3 946<br />
(: zvakt LKÞ XIX 1104; þr. dar zvaksoti, zvakso, zvaksojo LKÞ XIX<br />
1104); þlagsoti, þlagso, þlagsojo RÞ 379, DÞ1 979, DÞ2 968, SkRÞ 1810,<br />
DÞ3 961 (: þlagt NdÞ V 448). Padëtinio ilgumo ðaknies balsá turi ir veiksmaþodis<br />
kleksoti, klekso, kleksojo RÞ 242, DÞ1 350, DÞ2 313, DÞ3 312 –<br />
vietoj ðio þodþio èia teikiamas klaksoti, klakso, klaksojo (neaiðku, kodël<br />
skiriasi tos paèios reikðmës þodþiø esamojo laiko ðaknies balsiø ilgumas;<br />
dël darybos plg. iðt. klekt; þr. dar kleksoti, klekso, kleksojo LKÞ<br />
VI 43).<br />
Ið bk. sistemos iðsiskiria retas veiksmaþodis kniûpsoti, kniûpso, kniûpsojo<br />
DÞ2 320, DÞ3 318 (pastarajame þodyne vietoj ðio þodþio siûloma<br />
vartoti kniûbsoti, kniûbso, kniûbsojo, o DÞ1 359, DÞ2 320 – prieðingai).<br />
Ðiø vienodos reikðmës þodþiø kirèiavimas bk. turëtø sutapti – derëtø<br />
kirèiuoti taip pat kaip ir kitus priesagos -soti vedinius; anksèiau ir buvo<br />
kirèiuojama kniûpsoti, kniûpso, kniûpsojo RÞ 245, DÞ1 359, kniûpsoti,<br />
kniûpso, kniûpsojo SkRÞ 634 (plg. kniûpsau, kniûpsoti; kniûbsau, kniûbso,<br />
kniûbsoti BûgRR II 459–460, kniûpsoti; kniûpsoti SkÞD 514, kniûpsoti,<br />
kniûpso, kniûpsojo; kniûpsoti, kniûpsojo LKÞ VI 265; K. Bûgos nuomone,<br />
tvirtapradis kirèiavimas kniûpsau perimtas ið panaðios reikðmës<br />
veiksmaþodþio kniûbau, kniûboti; þr. BûgRR II 460). Beje, antrasis<br />
veiksmaþodis anksèiau bk. teiktas su esamojo laiko tvirtaprade ðaknimi<br />
(sumiðæ kirèiavimo tipai): kniûbsoti, kniûbso, kniûbsojo RV 117, vëliau –<br />
tik kniûbsoti, kniûbso, kniûbsojo LV 329, DÞ1 359, DÞ2 320, SkRÞ 633,<br />
DÞ3 318 (plg. kniûbsoti; kniûbsoti SkÞD 513, kniûbsoti, kniûbso, kniûbsojo;<br />
kniûbsoti, kniûbso, kniûbsojo LKÞ VI 261); þr. dar (Derksen, 1996,<br />
298, 338).<br />
Nekodifikuotoje kalboje vartojama ir daugiau tvirtapradës ðaknies<br />
veiksmaþodþiø: blykðoti, blykðo, blykðojo; blykðoti, blykðo, blykðojo LKÞ<br />
I 917; dëbsoti, dëbso, dëbsojo; dëbsoti, dëbso, dëbsojo LKÞ II 239; drybsoti,<br />
drybso, drybsojo; drybsoti, drybso, drybsojo LKÞ II 699; mirksoti „bûti<br />
prisimerkusiam“ BûgRR II 129, 288, III 834, SkÞD 514, mirksoti, mirkso,<br />
mirksojo; mirksoti, mirkso, mirksojo LKÞ VIII 261; timpsoti, timpso,<br />
timpsojo; timpsoti, timpso, timpsojo LKÞ XVI 362; turso, tursoti BûgRR<br />
II 457, tursoti; tursoti SkÞD 514, tursoti, turso, tursojo; tursoti, turso, tur-
295<br />
sojo LKÞ XVII 156; tvirso BûgRR II 130, 460, tvirsoti BûgRR III 834,<br />
tvirsoti, tvirso, tvirsojo; tvirsoti, tvirso, tvirsojo LKÞ XVII 309; þr. dar<br />
(Otræbski, 1965, 345). Savitos gretimybës yra ðypsoti, ðypso, ðypsojo; ðypsoti,<br />
ðypso (-oja), ðypsojo LKÞ XIV 839 (neáprasta, kad tokio miðriojo<br />
veiksmaþodþio visos formos turëtø kirèiuotà tvirtagalæ ðakná; gal Vilkaviðkyje,<br />
kaip ir K. Donelaièio raðtuose, vartojamas tik priesaginis veiksmaþodis<br />
ðypsoti, ðypsoja, ðypsojo ar gal ðypsoti, ðypso, ðypsojo yra sudurstytas<br />
ið dviejø akcentiniø ir morfologiniø tipø); vypsoti BûgRR II 288,<br />
vypso BûgRR II 460; vypsoti SkÞD 164, 514, vypsoti, vypso, vypsojo; vypsoti,<br />
vypso, vypsojo LKÞ XIX 493, vypsoti, vypso, vypsojo DûnÞ 442.<br />
Aptariamo tipo veiksmaþodþiø sangràþi n ë s lytys bk. vartojamos<br />
retai; plaèiau vartojamas tik veiksmaþodis ðypsotis, ðypsosi, ðypsojosi, iðlaikantis<br />
nesangràþinës formos kirèiavimà.<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø DÞ3 pateikta nedaug; jie kirèiuojami<br />
taip pat kaip ir neprieðdëliniai.<br />
ið-: – ;; – ;; iðbambsoti, iðbambso, iðbambsojo; iðbarkðoti, iðbarkðo, iðbarkðojo;<br />
iðdrybsoti, iðdrybso, iðdrybsojo; iðkarksoti, iðkarkso, iðkarksojo;<br />
iðkniûbsoti, iðkniûbso, iðkniûbsojo; iðknopsoti, iðknopso, iðknopsojo; iðkvanksoti,<br />
iðkvankso, iðkvanksojo; iðkarksoti, iðkarkso, iðkarksojo; iðniûksoti,<br />
iðniûkso, iðniûksojo.<br />
pa-: – ;; – ;; pamurksoti, pamurkso, pamurksojo; paniûksoti, paniûkso,<br />
paniûksojo; pastirksoti, pastirkso, pastirksojo; pastûksoti, pastûkso,<br />
pastûksojo.<br />
pra-: – ;; – ;; pradrybsoti, pradrybso, pradrybsojo; praþiopsoti, praþiopso,<br />
praþiopsojo.<br />
Prieðdëliniø sangràþi n i ø veiksmaþodþiø kirèiavimas nesiskiria<br />
nuo neprieðdëliniø, nesangràþiniø.<br />
á-: – ;; – ;; ásidëbsoti, ásidëbso, ásidëbsojo (neprieðdëlinë sangràþinë ir<br />
prieðdëlinë nesangràþinë lytis DÞ3 nenurodoma).<br />
nu-: – ;; nusiðypsoti, nusiðypso, nusiðypsojo.<br />
uþ-: – ;; – ;; uþsiþiopsoti, uþsiþiopso, uþsiþiopsojo (neprieðdëlinë sangràþinë<br />
ir prieðdëlinë nesangràþinë lytis bk. nevartojama).<br />
Priesagos -sëti/-ðëti vediniai<br />
1. Bendraties ir bûtojo kartinio laiko kirèiuotà tvirtapradæ<br />
priesagà ir esamojo laiko kirèiuotà trumpà ðakná turi tie ðios priesagos<br />
veiksmaþodþiai, kuriø esamojo laiko kamiengalis yra -i, o ðaknies
296<br />
skiemens pagrindu eina balsiai a, e, i, u: – ;; – ;; babsëti, babsi, babsëjo;<br />
baksëti, baksi, baksëjo; bliksëti, bliksi, bliksëjo; bubsëti, bubsi, bubsëjo;<br />
caksëti, caksi, caksëjo; capsëti, capsi, capsëjo; ciksëti, ciksi, ciksëjo; cvaksëti,<br />
cvaksi, cvaksëjo; èeksëti, èeksi, èeksëjo; èepsëti, èepsi, èepsëjo; èiksëti,<br />
èiksi, èiksëjo; èikðëti, èikði, èikðëjo; èiuksëti, èiuksi, èiuksëjo; dribsëti, dribsi,<br />
dribsëjo; driksëti, driksi, driksëjo; dubsëti, dubsi, dubsëjo; grikðëti, grikði,<br />
grikðëjo; grukðëti, grukði, grukðëjo; kakðëti, kakði, kakðëjo; kapsëti, kapsi,<br />
kapsëjo; kepðëti, kepði, kepðëjo; kiksëti, kiksi, kiksëjo; klapsëti, klapsi,<br />
klapsëjo; kleksëti, kleksi, kleksëjo; klepsëti, klepsi, klepsëjo; klibsëti, klibsi,<br />
klibsëjo; kliuksëti, kliuksi, kliuksëjo; knapsëti, knapsi, knapsëjo…<br />
Þr. dar (Laigonaitë, 1978, 75; Stundþia, 1995, 131; Vidþiûnas, 1997,<br />
200).<br />
Ðie miðrieji veiksmaþodþiai trumpuosius ðaknies balsius yra perëmæ<br />
ið iðtiktukø, plg.: babsëti, babsi, babsëjo – babt; baksëti, baksi, baksëjo –<br />
bakst; bak LKÞ I 573; bliksëti, bliksi, bliksëjo – blikst; bubsëti, bubsi, bubsëjo<br />
– bubt; caksëti, caksi, caksëjo – cakt; capsëti, capsi, capsëjo – cap LKÞ<br />
II 4; ciksëti, ciksi, ciksëjo – cik LKÞ II 28; cvaksëti, cvaksi, cvaksëjo –<br />
cvakt; èeksëti, èeksi, èeksëjo – èek LKÞ II 61; èepsëti, èepsi, èepsëjo – èep<br />
LKÞ II 68; èiksëti, èiksi, èiksëjo – èik LKÞ II 106; èikðëti, èikði, èikðëjo –<br />
èikðt ir kt.<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø bendratis ir bûtasis kartinis laikas kirèiuojami<br />
kaip ir neprieðdëliniø, o esamojo laiko formos turi kirtá, nuðokusá<br />
á prieðdëlá.<br />
su-: – ;; – ;; subliksëti, subliksi, subliksëjo; suèepsëti, suèepsi, suèepsëjo;<br />
suèiksëti, suèiksi, suèiksëjo; suèikðëti, suèikði, suèikðëjo; sugrikðëti, sugrikði,<br />
sugrikðëjo; suklapsëti, suklapsi, suklapsëjo; sukleksëti, sukleksi, sukleksëjo;<br />
suklepsëti, suklepsi, suklepsëjo; sukliuksëti, sukliuksi, sukliuksëjo; sukriuksëti,<br />
sukriuksi, sukriuksëjo; sukvaksëti, sukvaksi, sukvaksëjo; sulapsëti, sulapsi,<br />
sulapsëjo; sumiksëti, sumiksi, sumiksëjo; supikðëti, supikði, supikðëjo; supipsëti,<br />
supipsi, supipsëjo; suplekðëti, suplekði, suplekðëjo; supupsëti, supupsi,<br />
supupsëjo; suspragsëti, suspragsi, suspragsëjo…<br />
pa-: – ;; – ;; paniuksëti, paniuksi, paniuksëjo; pastuksëti, pastuksi, pastuksëjo;<br />
patrepsëti, patrepsi, patrepsëjo.<br />
á-: – ;; – ;; ástraksëti, ástraksi, ástraksëjo.<br />
ið-: – ;; – ;; iðlapsëti, iðlapsi, iðlapsëjo.<br />
pri-: – ;; – ;; prilapsëti, prilapsi, prilapsëjo.<br />
uþ-: – ;; – ;; uþcapsëti, uþcapsi, uþcapsëjo.
297<br />
2. Priesagos -sëti (ar jos varianto -ðëti) vediniai, kuriø ðaknies pagrindu<br />
eina ilgieji balsiai arba dvigarsiai, nuo èia aptartø veiksmaþodþiø<br />
skiriasi esamojo laiko ðaknies tvirtapradiðkumu (þr. p. 251); reèiau<br />
visos jø formos turi pastoviai kirèiuojamà tvirtapradæ ðakná (þr. p. 247).<br />
Taèiau keletà ðios priesagos miðriøjø veiksmaþodþiø su ilgaisiais ðaknies<br />
balsiais y, û DÞ3 randame pateiktus savaip – jø esamojo laiko ðaknis<br />
kirèiuojama tvirtagaliðkai: – ;; – ;; krypsëti, krypsi, krypsëjo;<br />
pliûpsëti, pliûpsi, pliûpsëjo; stypsëti, stypsi, stypsëjo; trypsëti, trypsi, trypsëjo;<br />
ûksëti, ûksi, ûksëjo.<br />
Ðie veiksmaþodþiai, kaip ir kiti priesagos -sëti vediniai, greièiausiai sietini<br />
su iðtiktukais, nors ðalia esama ir pirminiø veiksmaþodþiø, plg.: krypsëti,<br />
krypsi, krypsëjo – krypt (plg. dar krypti, krypsta, krypo; kreipti, kreipia, kreipë);<br />
pliûpsëti, pliûpsi, pliûpsëjo – pliûpt (plg. dar pliupti, pliumpa, pliupo;<br />
pliaupti, pliaupia, pliaupë); stypsëti, stypsi, stypsëjo – stypt (plg. dar stypti,<br />
stypsta, stypo; stieptis, stiepiasi, stiepësi); trypsëti, trypsi, trypsëjo – trypt (plg.<br />
dar trypti, trypia, trypë); ûksëti, ûksi, ûksëjo – ûkt (plg. dar ûkti, ûkia, ûkë).<br />
Bk. labiau tiktø sisteminis tvirtapradis esamojo laiko ðaknies kirèiavimas<br />
(tvirtagalë priegaidë þodynuose þymëta gal ir dël pirminiø veiksmaþodþiø<br />
sugestijos). Norminamuosiuose þodynuose irgi kartais svyruojama:<br />
pliûpsëti, pliûpsi, pliûpsëjo RÞ 302, DÞ1 599, DÞ2 576, LTÞ<br />
223, pliûpsëti, pliûpsi (pliûpsi), pliûpsëjo DÞ3 569, MKÞ 264 (plg. pliûpsëti,<br />
pliûpsi (pliûpsi), pliûpsëjo LKÞ X 265); ûksëti, ûksi, ûksëjo RÞ 362, DÞ1<br />
887, DÞ2 874, SkRÞ 1625, DÞ3 869, ûksëti, ûksi, ûksëjo LTÞ 331 (plg.<br />
ûksëti, ûksi, ûksëjo; ûksëti, ûksi, ûksëjo LKÞ XVII 413); þr. dar vakarø<br />
aukðtaièiø þodá skrûpsëti, skrûpsi, skrûpsëjo RÞ 330, skrûpsëti, skrûpsi,<br />
skrûpsëjo DÞ1 736, DÞ2 715, DÞ3 708 (plg. skrûpsëti, skrûpsi, skrûpsëjo;<br />
skrûpsëti LKÞ XII 1102); þr. dar (Vitkauskas, 1988, 74).<br />
DÞ3 pateiktos prieðdëlinës lytys kirèiavimu nesiskiria nuo neprieðdëliniø.<br />
pa-: – ;; – ;; paûksëti, paûksi, paûksëjo.<br />
su-: – ;; – ;; suûksëti, suûksi, suûksëjo.<br />
Priesagos -oti vediniai<br />
1. Nedidelá bûrelá sudaro miðrieji veiksmaþodþiai, kuriø bendraties ir<br />
bûtojo kartinio laiko priesaga yra kirèiuota tvirtapradë, o esamojo<br />
laiko 3 asmens ðaknis kirèiuota tvirtagalë arba trumpa.<br />
Juos atpaþinti padeda ðaknies balsiai a, i (nekirèiuotos ðaknies skiemuo
298<br />
yra trumpas) ir esamojo laiko kamiengalis Ÿo: þinoti, þino, þinojo;; bijoti,<br />
bijo, bijojo (ðis veiksmaþodis darybiðkai nëra motyvuotas);; kaboti, kabo,<br />
kabojo; karoti, karo, karojo.<br />
Þr. dar (Bût 164, 165; Laigonaitë, 1978, 75; LKG II 3<strong>03</strong>; SkBK 32).<br />
To paties morfologinio tipo ilgos ðaknies miðrieji veiksmaþodþiai kirèiuojami<br />
kitaip (þr. p. 243).<br />
Sangràþi n ë s lytys kirèiavimu nesiskiria nuo nesangràþiniø: – ;; – ;;<br />
bijotis, bijosi, bijojosi; þinotis, þinosi, þinojosi.<br />
Prieðdëliniai veiksmaþodþiai iðlaiko neprieðdëliniø kirèiavimo<br />
ypatybes.<br />
pa-: – ;; – ;; pabijoti, pabijo, pabijojo.<br />
pri-: – ;; – ; pribijoti, pribijo, pribijojo.<br />
su-: – ;; suþinoti, suþino, suþinojo.<br />
Taip pat kirèiuojami ir prieðdëliniai sangràþi niai veiksmaþodþiai.<br />
pri-: – ;; – ;; prisibijoti, prisibijo, prisibijojo.<br />
su-: – ;; – ;; susiþinoti, susiþino, susiþinojo.<br />
2. Tam paèiam kirèiavimo tipui priklauso dar vienas miðrusis veiksmaþodis<br />
su priesaga -oti: – ;; miegoti, miega, miegojo.<br />
Taèiau ðis þodis skiriasi nuo anksèiau aptartø morfologiniais ir fonetiniais<br />
poþymiais: jo ðaknis ilga (skiemens pagrindu eina dvibalsis ie, atitinkantis<br />
pirminio veiksmaþodþio migti trumpàjá balsá i), o esamojo laiko<br />
kamiengalis yra -a.<br />
Dar du to paties morfologinio tipo veiksmaþodþiai turi tvirtapradæ<br />
esamojo laiko ðakná (þr. p. 265).<br />
Prieðdëlinës lytys kirèiuojamos taip pat kaip ir neprieðdëlinës.<br />
ið-: – ;; – ;; iðmiegoti, iðmiega, iðmiegojo.<br />
pa-: – ;; – ;; pamiegoti, pamiega, pamiegojo.<br />
pra-: – ;; – ;; pramiegoti, pramiega, pramiegojo.<br />
uþ-: – ;; – ;; uþmiegoti, uþmiega, uþmiegojo.<br />
Tik prieðdëlis per-, kaip ir visada, gauna kirtá: – ;; – ;; permiegoti, permiega,<br />
permiegojo.<br />
Prieðdëlinës sangràþi n ë s formos kirèiavimu nesiskiria nuo<br />
neprieðdëliniø, nesangràþiniø.<br />
at-: – ;; – ;; atsimiegoti, atsimiega, atsimiegojo (neprieðdëlinë sangràþinë<br />
ir prieðdëlinë nesangràþinë lytis bk. nevartojama, todël galima teigti,<br />
kad ðis veiksmaþodis yra miðriosios darybos).<br />
uþ-: – ;; – ;; uþsimiegoti, uþsimiega, uþsimiegojo.
299<br />
VEIKSMAÞODÞIAI, KURIØ BENDRATIES PRIESAGA<br />
KIRÈIUOTA TVIRTAPRADË, ESAMOJO<br />
IR BÛTOJO KARTINIO LAIKO ÐAKNIS<br />
KIRÈIUOTA TVIRTAGALË ARBA TRUMPA<br />
Tokios prozodinës sandaros miðriøjø veiksmaþodþiø bk. vartojama beveik<br />
200. Jø esamojo ir bûtojo kartinio laiko vienaskaitos 1 ir 2 asmuo<br />
turi galûnës kirtá.<br />
Priesagos -yti vediniai<br />
Kirèiuotà tvirtapradæ bendraties priesagà ir tvirtagalæ arba<br />
trumpà esamojo bei bûtojo kartinio laiko ðakná turi tie priesagos<br />
Ÿyti vediniai, kurie grindþiami pirminiais tvirtagalës ar trumpos<br />
ðaknies veiksmaþodþiais (daugeliui vediniø bûdinga ðaknies balsiø kaita):<br />
klausyti, klauso, klausë (: klusti, klûsta, kluso; etimologai ðá miðrøjá<br />
veiksmaþodá sieja su tvirtapradës ðaknies þodþiu klausti, klausia, klausë,<br />
nors skirtingos priegaidës kelia átarimà);; ganyti, gano, ganë (: ginti,<br />
gena, ginë); rûkyti, rûko, rûkë (: rûkti, rûksta, rûko); skraidyti, skraido,<br />
skraidë (: skristi, skrenda, skrido); taisyti, taiso, taisë (: tiesti, tiesia, tiesë);<br />
vartyti, varto, vartë (: versti, verèia, vertë; virsti, virsta, virto);; aiþyti, aiþo,<br />
aiþë (: iþti, yþta, iþo; ieþti, ieþia, ieþë); badyti, bado, badë (: besti, beda,<br />
bedë); blaðkyti, blaðko, blaðkë (: blokðti, bloðkia, bloðkë); braidyti, braido,<br />
braidë (: bristi, brenda, brido); braukyti, brauko, braukë (: braukti, braukia,<br />
braukë); èiauþyti, èiauþo, èiauþë (: èiauþti, èiauþia, èiauþë; èiuoþti,<br />
èiuoþia, èiuoþë); èiulpyti, èiulpo, èiulpë (: èiulpti, èiulpia, èiulpë); darkyti,<br />
darko, darkë (: derkti, derkia, derkë LKÞ II 422); dauþyti, dauþo, dauþë<br />
(: dauþti, dauþia, dauþë; duþti, dûþta, duþo); draikyti, draiko, draikë<br />
(: driekti, driekia, driekë; drikti, drinka, driko; drykti, dryksta, dryko);<br />
draskyti, drasko, draskë (: drëksti, dreskia, drëskë); glaudyti, glaudo, glaudë<br />
(: glausti, glaudþia, glaudë); graibyti, graibo, graibë (: griebti, griebia,<br />
griebë); grasyti, graso, grasë (: grësti, gresia, grësë); gràþyti, gràþo, gràþë<br />
(: græþti, græþia, græþë); gvaldyti, gvaldo, gvaldë (: gvelsti, gveldþia, gveldë);<br />
kaiðyti, kaiðo, kaiðë (: kiðti, kiða, kiðo); kaityti, kaito, kaitë (: keisti, keièia,<br />
keitë; kisti, kinta, kito); kamðyti, kamðo, kamðë (: kimðti, kemða, kimðo);<br />
karpyti, karpo, karpë (: kirpti, kerpa, kirpo); klaipyti, klaipo, klaipë (: kleipti,<br />
kleipia, kleipë; klypti, klypsta, klypo); klastyti, klasto, klastë (: klësti, klesèia,<br />
klëstë); knaibyti, knaibo, knaibë (: kneibti, kneibia, kneibë)…
300<br />
Þr. dar (Bût 165; Jakaitienë, 1973, 23; Jakulienë, 1986, 42; Laigonaitë,<br />
1978, 74; LKG II 3<strong>03</strong>; LV 146; SkBK 32; Stundþia, 1993, 61; Stundþia,<br />
1995, 127; Vidþiûnas, 1997, 196, 198).<br />
Taip pat kirèiuojama panaðios sandaros miðriøjø veiksmaþodþiø grupelë,<br />
dabartinëje bk. neturinti aiðkaus darybos pamato (þr. LKG II 245):<br />
daryti, daro, darë; laikyti, laiko, laikë (plg. likti, lieka, liko); lankyti, lanko,<br />
lankë (plg. lenkti, lenkia, lenkë); manyti, mano, manë (plg. minti, mena,<br />
minë); matyti, mato, matë; raðyti, raðo, raðë; sakyti, sako, sakë (plg. sekti,<br />
seka, sekë); skaityti, skaito, skaitë; statyti, stato, statë (plg. staèias, -ia; status,<br />
-i, statø, Ÿèià; stoti, stoja, stojo);; bandyti, bando, bandë; pelnyti, pelno,<br />
pelnë (plg. pelnas); praðyti, praðo, praðë; tvarkyti, tvarko, tvarkë; valdyti,<br />
valdo, valdë; valyti, valo, valë; varyti, varo, varë;; adyti, ado, adë; daþyti,<br />
daþo, daþë (plg. dkt. daþai); kasyti, kaso, kasë (plg. kasti, kasa, kasë)…<br />
Þr. dar (Bût 164, 165; Laigonaitë, 1978, 74; LV 146; SkBK 32; Stundþia,<br />
1995, 127; Vidþiûnas, 1997, 195, 198).<br />
Retais atvejais bk. teikiami tvirtagalës ðaknies miðrieji veiksmaþodþiai,<br />
nors jø pamatiniai þodþiai yra tvirtapradþiai: – ;; – ;; braiþyti,<br />
braiþo, braiþë „daryti brëþiná“ (: brëþti, brëþia, brëþë); raiþyti, raiþo,<br />
raiþë (: rëþti, rëþia, rëþë).<br />
Pirmàjá veiksmaþodá bk. norima skirti reikðme ir kirèiavimu nuo vedinio<br />
braiþyti, braiþo, braiþë „rëþyti, draskyti ir kt.“, nors abiejø þodþiø darybos<br />
pamatas brëþti rodo, jog morfonologiðkai dësningi turëtø bûti tik tvirtapradës<br />
ðaknies vediniai braiþyti, reiðkiantys ir rëþymà, draskymà, ir brëþiniø<br />
darymà (LKÞ I 987 pateikia vieno daugiareikðmio þodþio gretimybes<br />
braiþyti, braiþo, braiþë; braiþyti, braiþo, braiþë; plg. J. Jablonskio sakiná Visokius<br />
brëþinius braiþo, braiþo, brëþia; tvirtagalës ðaknies miðrøjá veiksmaþodá<br />
atitiktø nekodifikuotos kalbos brëþti DrskÞ 41); þr. dar (LKG II<br />
3<strong>03</strong>; Stundþia, 1994, 79; Stundþia, 1995, 128; Vidþiûnas, 1997, 198).<br />
Kito miðriojo veiksmaþodþio kirèiavimo norma bk. svyruoja: raiþyti,<br />
raiþo, raiþë SkBK 72, RV 158, RÞ 312, LV 463, raiþyti, raiþo, raiþë ir raiþyti,<br />
raiþo, raiþë DÞ1 651, LKG II 3<strong>03</strong>, DÞ2 649, SkRÞ 1155, DÞ3 641, MKÞ<br />
275 (plg. raiþyti SkÞD 534, 546, raiþyti, raiþo, raiþë; raiþyti, raiþo, raiþë LKÞ<br />
XI 93); þr. dar (KF 53; Laigonaitë, 1978, 74). Sistemiðkas, be abejo, yra<br />
tvirtapradës ðaknies miðrusis veiksmaþodis (gaila, kad jam bk. neteikiamas<br />
pirmumas; tvirtagalës ðaknies vedinys atliepia nekodifikuotà gretimybæ<br />
rëþti LKÞ XI 513). Mat miðrieji priesagos -yti veiksmaþodþiai<br />
beveik visada iðlaiko tvirtapradæ pamatiniø þodþiø ðakná (þr. p. 231).
301<br />
Apskritai miðriøjø veiksmaþodþiø bendraties kirèiuota priesaga -yti<br />
rodo, kad esamojo ir bûtojo kartinio laiko ðaknis turi bûti tvirtagalë arba<br />
trumpa, þr. (Babrauskas, 1939, 36; DLKG 53).<br />
Nekodifikuotoje kalboje vartojama daugiau kirèiavimo gretimybiø:<br />
aiþau, aiþiau, aiþyti BûgRR II 463tt.; aiþyti SkÞD 461, 529, 545, aiþyti,<br />
aiþo, aiþë; aiþyti, aiþo, aiþë LKÞ I 47, aiþyti, aiþo, aiþë DrskÞ 11, GrinV 7;<br />
braidyti SkÞD 9545, braidyti, braido, braidë; braidyti, braido, braidë LKÞ<br />
I 984, braidyti, braido, braidë LzÞ 39; èiauþyti, èiauþo, èiauþë; èiauþyti,<br />
èiauþo, èiauþë LKÞ II 99; gvaldo, gvaldyti; gvaldo, gvaldyti BûgRR II<br />
448, gvaldo, gvaldë, gvaldyti BûgRR II 456, gvaldyti SkÞD 55, 466, 536,<br />
gvaldyti, gvaldo, gvaldë; gvaldyti, gvaldo, gvaldë LKÞ III 776 (plg. gvildyti,<br />
gvildo, gvildë, vietoj kurio DÞ3 196 siûloma vartoti gvildenti; þr. dar<br />
gvildyti, gvildo, gvildë; gvildyti LKÞ III 783); knaibyti BûgRR II 243,<br />
knaibyti, knaibo, knaibë; knaibyti, knaibo, knaibë LKÞ VI 194 (plg. kneibti,<br />
kneibia, kneibë; kneibti LKÞ VI 213); skardau, skardyti BûgRR I 482,<br />
skardyti SkÞD 56, 463, 467, skardyti, skardo, skardë; skardyti, skardo,<br />
skardë LKÞ XII 752; sklandyti SkÞD 56, 330, 463, 531, sklandyti, sklando,<br />
sklandë; sklandyti, sklando, sklandë LKÞ XII 967; ðmaiþyti, ðmaiþo,<br />
ðmaiþë; ðmaiþyti, ðmaiþo, ðmaiþë LKÞ XV 57; vaisyti, vaiso, vaisë; vaisyti,<br />
vaiso, vaisë LKÞ XVII 937; þr. dar (Darguþas, 1985, 21; Derksen, 1996,<br />
233, 311, 346; Urbutis, 1998, 261; Vitkauskas, 1960, 67).<br />
Sangràþi n i ø ir nesangràþiniø veiksmaþodþiø kirèiavimas sutampa:<br />
– ;; klausytis, klausosi, klausësi; laikytis, laikosi, laikësi;; arkytis, arkosi,<br />
arkësi (ðis tik sangràþine forma vartojamas veiksmaþodis neturi aiðkaus<br />
darybos pamato); badytis, badosi, badësi; blaivytis, blaivosi, blaivësi<br />
(nesangràþinë lytis DÞ3 nenurodoma; dël darybos plg. ið-blaivti, ið-blaivsta,<br />
ið-blaivo LKÞ I 875; plg. dar bdv. blaivus, -i 4, blaivø, -ià); blandytis,<br />
blandosi, blandësi (nesangràþinë lytis DÞ3 nenurodoma; dël darybos plg.<br />
blæstis, blendþiasi, blendësi); blaðkytis, blaðkosi, blaðkësi; dalbstytis, dalbstosi,<br />
dalbstësi (nesangràþinë lytis bk. nevartojama; dël darybos plg. delbti,<br />
delbia, delbë); dairytis, dairosi, dairësi (ðis tik sangràþine forma vartojamas<br />
veiksmaþodis neturi aiðkaus darybos pamato); darytis, darosi, darësi;<br />
darkytis, darkosi, darkësi; dauþytis, dauþosi, dauþësi; draikytis, draikosi,<br />
draikësi; draskytis, draskosi, draskësi; ganytis, ganosi, ganësi; glaudytis,<br />
glaudosi, glaudësi; graibytis, graibosi, graibësi; gràþytis, gràþosi, gràþësi;<br />
kaitytis, kaitosi, kaitësi; kamðytis, kamðosi, kamðësi; kasytis, kasosi, kasësi;<br />
klaipytis, klaiposi, klaipësi; klastytis, klastosi, klastësi; kraipytis, kraiposi,
302<br />
kraipësi; kramtytis, kramtosi, kramtësi; kratytis, kratosi, kratësi; laiþytis,<br />
laiþosi, laiþësi…<br />
Du sangràþiniai veiksmaþodþiai, kuriø nesangràþinës lytys DÞ3 nenurodomos,<br />
ðaknies priegaide nesutampa su bk. teikiamais pamatiniais veiksmaþodþiais:<br />
– ;; – ;; èiaupytis, èiauposi, èiaupësi (: èiaupti-s, èiaupia-si, èiaupëŸsi);<br />
ràþytis, ràþosi, ràþësi (: ræþti-s, ræþia-si, ræþë-si).<br />
Ið tikrøjø lietuviø kalboje esama visai dësningø miðriøjø ir pirminiø<br />
veiksmaþodþiø deriniø (su ta paèia ðaknies priegaide), tik kodifikacija<br />
juos perskyrë, plg.: èiaupyti, èiaupytis BûgRR II 450, èiaupyti SkÞD 533,<br />
èiaupyti, èiaupo, èiaupë LKÞ II 94 – èiaupti BûgRR II 450, èiaupti, èiaupia,<br />
èiaupë LKÞ II 95; èiaupyti LKÞ II 94, èiaupyties, èiaupos, èiaupës<br />
DûnÞ 61 – èiaupti BûgRR I 363tt., SkÞD 478, èiaupti, èiaupia, èiaupë<br />
LKÞ II 95, èiaupti DûnÞ 476; ràþytis SkÞD 530, ràþytis, ràþosi, ràþësi LKÞ<br />
XI 342 – ræþti, ræþia, ræþë LKÞ XI 512; ràþaus, ràþiaus, ràþytis BûgRR 452,<br />
ràþytis LKÞ XI 342, ràþyties, ràþos, ràþës DûnÞ 300 – ræþiuos, ræþiaus, ræþtis<br />
BûgRR II 452, ræþti, ræþia, ræþë LKÞ XI 342, ræþties, ræþas, ræþës DûnÞ<br />
302; þr. dar (Derksen, 1996, 170, 172, 314; Vitkauskas, 1981a, 21; Vitkauskas,<br />
1994a, 108).<br />
Þr. dar nekodifikuotos kalbos kirèiavimo gretimybes: raivytis, raivosi,<br />
raivësi; raivytis, raivosi, raivësi LKÞ XI 87, raivytis, raivosi, raivësi DrskÞ<br />
294, raivytis, raivosi, raivësi GrinV 19; slambytis, slambosi, slambësi; slambytis,<br />
slambosi, slambësi LKÞ XII 1180.<br />
Apie tarminá sangràþos afikso kirèiavimà þr. (Kazlauskas, 1968, 71).<br />
Prieðdëliniai veiksmaþodþiai kirèiavimu nesiskiria nuo neprieðdëliniø<br />
(kai kurie prieðdëliniai miðrieji veiksmaþodþiai yra padaryti ið prieðdëliniø<br />
pirminiø veiksmaþodþiø).<br />
ið-: – ;; iðbandyti, iðbando, iðbandë; iðklausyti, iðklauso, iðklausë; iðlaikyti,<br />
iðlaiko, iðlaikë; iðmanyti, iðmano, iðmanë; iðvalyti, iðvalo, iðvalë;<br />
iðvaryti, iðvaro, iðvarë;; iðadyti, iðado, iðadë; iðaiþyti, iðaiþo, iðaiþë; iðbadyti,<br />
iðbado, iðbadë; iðblaðkyti, iðblaðko, iðblaðkë; iðbraidyti, iðbraido, iðbraidë;<br />
iðbraiþyti, iðbraiþo, iðbraiþë; iðbraukyti, iðbrauko, iðbraukë; iðèiauþyti,<br />
iðèiauþo, iðèiauþë; iðdaryti, iðdaro, iðdarë; iðdarkyti, iðdarko, iðdarkë; iðdauþyti,<br />
iðdauþo, iðdauþë; iðdaþyti, iðdaþo, iðdaþë; iðdraikyti, iðdraiko, iðdraikë;<br />
iðdraskyti, iðdrasko, iðdraskë; iðganyti, iðgano, iðganë; iðgraibyti,<br />
iðgraibo, iðgraibë; iðgvaldyti, iðgvaldo, iðgvaldë; iðkaiðyti, iðkaiðo, iðkaiðë;<br />
iðkarpyti, iðkarpo, iðkarpë; iðkinkyti, iðkinko, iðkinkë; iðklaipyti, iðklaipo,<br />
iðklaipë…
3<strong>03</strong><br />
su-: sudaryti, sudaro, sudarë;; sudauþyti, sudauþo, sudauþë; sulaikyti,<br />
sulaiko, sulaikë; suraðyti, suraðo, suraðë; sutaupyti, sutaupo, sutaupë; sutvarkyti,<br />
sutvarko, sutvarkë;; suadyti, suado, suadë; suaiþyti, suaiþo, suaiþë;<br />
subadyti, subado, subadë; subraidyti, subraido, subraidë; subraukyti, subrauko,<br />
subraukë; sudarkyti, sudarko, sudarkë; sudraikyti, sudraiko, sudraikë;<br />
sudraskyti, sudrasko, sudraskë; sugraibyti, sugraibo, sugraibë; sugràþyti,<br />
sugràþo, sugràþë; sukaiðyti, sukaiðo, sukaiðë; sukamðyti, sukamðo, sukamðë;<br />
sukarpyti, sukarpo, sukarpë; sukinkyti, sukinko, sukinkë; suklaipyti,<br />
suklaipo, suklaipë; suklastyti, suklasto, suklastë; suklausyti, suklauso,<br />
suklausë; suknaisyti, suknaiso, suknaisë; sukraipyti, sukraipo, sukraipë;<br />
sukramtyti, sukramto, sukramtë; sukratyti, sukrato, sukratë…<br />
pa-: padaryti, padaro, padarë; pamatyti, pamato, pamatë; paraðyti, paraðo,<br />
paraðë; pasakyti, pasako, pasakë; pastatyti, pastato, pastatë;; palaikyti,<br />
palaiko, palaikë; pamanyti, pamano, pamanë; papraðyti, papraðo, papraðë;<br />
paskaityti, paskaito, paskaitë; pataisyti, pataiso, pataisë;; paadyti, paado,<br />
paadë; pabadyti, pabado, pabadë; pabandyti, pabando, pabandë; pabraidyti,<br />
pabraido, pabraidë; pabraukyti, pabrauko, pabraukë; paèiauþyti, paèiauþo,<br />
paèiauþë; padauþyti, padauþo, padauþë; padaþyti, padaþo, padaþë; padraikyti,<br />
padraiko, padraikë; padraskyti, padrasko, padraskë; paganyti, pagano,<br />
paganë; pagraibyti, pagraibo, pagraibë; pagrasyti, pagraso, pagrasë;<br />
pakaiðyti, pakaiðo, pakaiðë; pakaityti, pakaito, pakaitë; pakamðyti, pakamðo,<br />
pakamðë; pakarpyti, pakarpo, pakarpë…<br />
nu-: numatyti, numato, numatë; nustatyti, nustato, nustatë;; – ;; nubadyti,<br />
nubado, nubadë; nublaðkyti, nublaðko, nublaðkë; nubraiþyti, nubraiþo,<br />
nubraiþë; nubraukyti, nubrauko, nubraukë; nuèiauþyti, nuèiauþo, nuèiauþë;<br />
nuèiulpyti, nuèiulpo, nuèiulpë; nudaryti, nudaro, nudarë; nudarkyti,<br />
nudarko, nudarkë; nudauþyti, nudauþo, nudauþë; nudaþyti, nudaþo, nudaþë;<br />
nudraikyti, nudraiko, nudraikë; nudraskyti, nudrasko, nudraskë; nuganyti,<br />
nugano, nuganë; nugraibyti, nugraibo, nugraibë; nukaiðyti, nukaiðo,<br />
nukaiðë; nukarpyti, nukarpo, nukarpë; nukasyti, nukaso, nukasë; nukinkyti,<br />
nukinko, nukinkë; nuklastyti, nuklasto, nuklastë; nuklausyti, nuklauso,<br />
nuklausë; nuknaisyti, nuknaiso, nuknaisë; nukramtyti, nukramto, nukramtë;<br />
nukratyti, nukrato, nukratë…<br />
pri-: priklausyti, priklauso, priklausë (savo reikðme ðis prieðdëlinis þodis<br />
nutolæs nuo veiksmaþodþio klausyti);; pristatyti, pristato, pristatë;;<br />
priaiþyti, priaiþo, priaiþë; pribadyti, pribado, pribadë; pribraukyti, pribrauko,<br />
pribraukë; pridaryti, pridaro, pridarë; pridauþyti, pridauþo, pridauþë;
304<br />
pridaþyti, pridaþo, pridaþë; pridraikyti, pridraiko, pridraikë; pridraskyti,<br />
pridrasko, pridraskë; priganyti, prigano, priganë; prigrasyti, prigraso, prigrasë;<br />
prigràþyti, prigràþo, prigràþë; prikaiðyti, prikaiðo, prikaiðë; prikamðyti,<br />
prikamðo, prikamðë; prikarpyti, prikarpo, prikarpë; prikinkyti, prikinko,<br />
prikinkë; prikratyti, prikrato, prikratë; prilaikyti, prilaiko, prilaikë;<br />
prilaiþyti, prilaiþo, prilaiþë; prilasyti, prilaso, prilasë; prilaupyti, prilaupo,<br />
prilaupë; primainyti, primaino, primainë; primaiðyti, primaiðo, primaiðë…<br />
ap- (api-): – ;; aplankyti, aplanko, aplankë; apraðyti, apraðo, apraðë;; apdaryti,<br />
apdaro, apdarë; apdauþyti, apdauþo, apdauþë; apdaþyti, apdaþo, apdaþë;<br />
apdraikyti, apdraiko, apdraikë; apdraskyti, apdrasko, apdraskë; apganyti,<br />
apgano, apganë; apgraibyti, apgraibo, apgraibë; apibadyti, apibado, apibadë;<br />
apibraidyti, apibraido, apibraidë; apibraukyti, apibrauko, apibraukë;<br />
apiplikyti, apipliko, apiplikë; apkaiðyti, apkaiðo, apkaiðë; apkamðyti, apkamðo,<br />
apkamðë; apkarpyti, apkarpo, apkarpë; apkraikyti, apkraiko, apkraikë;<br />
apkramtyti, apkramto, apkramtë; apkratyti, apkrato, apkratë; aplaiþyti, aplaiþo,<br />
aplaiþë; aplaupyti, aplaupo, aplaupë; apmainyti, apmaino, apmainë…<br />
uþ-: – ;; uþdaryti, uþdaro, uþdarë; uþraðyti, uþraðo, uþraðë;; uþadyti, uþado,<br />
uþadë; uþbadyti, uþbado, uþbadë; uþdauþyti, uþdauþo, uþdauþë; uþdaþyti,<br />
uþdaþo, uþdaþë; uþdraikyti, uþdraiko, uþdraikë; uþganyti, uþgano, uþganë;<br />
uþkaiðyti, uþkaiðo, uþkaiðë; uþkamðyti, uþkamðo, uþkamðë; uþkinkyti,<br />
uþkinko, uþkinkë; uþkraikyti, uþkraiko, uþkraikë; uþkramtyti, uþkramto,<br />
uþkramtë; uþkratyti, uþkrato, uþkratë; uþlaikyti, uþlaiko, uþlaikë; uþlaiþyti,<br />
uþlaiþo, uþlaiþë; uþmaiðyti, uþmaiðo, uþmaiðë; uþmanyti, uþmano, uþmanë;<br />
uþmatyti, uþmato, uþmatë; uþmazgyti, uþmazgo, uþmazgë; uþmirkyti, uþmirko,<br />
uþmirkë; uþpelnyti, uþpelno, uþpelnë…<br />
á-: – ;; áraðyti, áraðo, áraðë; ásakyti, ásako, ásakë; áskaityti, áskaito, áskaitë;;<br />
ádaryti, ádaro, ádarë; áganyti, ágano, áganë; ágrasyti, ágraso, ágrasë; ákamðyti,<br />
ákamðo, ákamðë; ákarpyti, ákarpo, ákarpë; ákinkyti, ákinko, ákinkë; ákratyti,<br />
ákrato, ákratë; ámainyti, ámaino, ámainë; ámaiðyti, ámaiðo, ámaiðë; ámanyti,<br />
ámano, ámanë; ámatyti, ámato, ámatë; ámirkyti, ámirko, ámirkë; ápraðyti, ápraðo,<br />
ápraðë; áraiþyti, áraiþo, áraiþë…<br />
at- (ati-): atsakyti, atsako, atsakë;; atidaryti, atidaro, atidarë; atstatyti,<br />
atstato, atstatë;; atganyti, atgano, atganë; atgrasyti, atgraso, atgrasë; atitaisyti,<br />
atitaiso, atitaisë; atknaibyti, atknaibo, atknaibë; atkratyti, atkrato, atkratë;<br />
atlaikyti, atlaiko, atlaikë; atlankyti, atlanko, atlankë; atmainyti, atmaino,<br />
atmainë; atmazgyti, atmazgo, atmazgë; atmirkyti, atmirko, atmirkë; atraityti,<br />
atraito, atraitë; atraizgyti, atraizgo, atraizgë…
305<br />
pra-: – ;; – ;; prabadyti, prabado, prabadë; pradaryti, pradaro, pradarë;<br />
pradauþyti, pradauþo, pradauþë; pradraskyti, pradrasko, pradraskë; praganyti,<br />
pragano, praganë; pralaikyti, pralaiko, pralaikë; pralaupyti, pralaupo,<br />
pralaupë; pramainyti, pramaino, pramainë; pramaiðyti, pramaiðo, pramaiðë;<br />
pramanyti, pramano, pramanë; prasklaidyti, prasklaido, prasklaidë;<br />
pratampyti, pratampo, pratampë; prataðyti, prataðo, prataðë…<br />
par-: – ;; – ;; parvaryti, parvaro, parvarë.<br />
Prieðdëlis per- gauna kirtá: – ;; perskaityti, perskaito, perskaitë; pertvarkyti,<br />
pertvarko, pertvarkë;; perdaryti, perdaro, perdarë; perdaþyti, perdaþo,<br />
perdaþë; perklausyti, perklauso, perklausë; perkratyti, perkrato, perkratë;<br />
perlaikyti, perlaiko, perlaikë; permainyti, permaino, permainë; permaiðyti,<br />
permaiðo, permaiðë; permaldyti, permaldo, permaldë; permanyti,<br />
permano, permanë; permatyti, permato, permatë; perrangyti, perrango, perrangë;<br />
perraðyti, perraðo, perraðë; persakyti, persako, persakë; perstatyti,<br />
perstato, perstatë…<br />
Prieðdëlinës lytys bk. perima neprieðdëlinio veiksmaþodþio kirèiavimo<br />
dvejopumus: áraiþyti, áraiþo, áraiþë ir áraiþyti, áraiþo, áraiþë DÞ2 215,<br />
DÞ3 216 (plg. áraiþyti LKÞ XI 94); iðraiþyti, iðraiþo, iðraiþë ir iðraiþyti, iðraiþo,<br />
iðraiþë DÞ2 249, DÞ3 250 (plg. iðraiþyti LKÞ XI 94); suraiþyti, suraiþo,<br />
suraiþë ir suraiþyti, suraiþo, suraiþë DÞ2 778, DÞ3 772 (plg. suraiþyti, suraiþo,<br />
suraiþë; suraiþë LKÞ XI 95).<br />
Prieðdëliniø veiksmaþodþiø kirèiavimo gretimybës nekodifikuotoje kalboje<br />
paprastai irgi atkartoja neprieðdëliniø veiksmaþodþiø skirtumus:<br />
iðaiþyti, iðaiþo, iðaiþë; iðaiþyti, iðaiþo, iðaiþë LKÞ I 47; priaiþyti, priaiþo, priaiþë;<br />
priaiþytus LKÞ I 48; suaiþyti, suaiþo, suaiþë LKÞ I 48, suaiþyti, suaiþo, suaiþë<br />
DrskÞ 11.<br />
Prieðdëliniai sangràþi niai veiksmaþodþiai kirèiuojami taip<br />
pat kaip ir neprieðdëliniai, nesangràþiniai.<br />
pa-: – ;; pasidaryti, pasidaro, pasidarë; pasiklausyti, pasiklauso, pasiklausë;<br />
pasiraðyti, pasiraðo, pasiraðë; pasisakyti, pasisako, pasisakë;; pasibadyti,<br />
pasibado, pasibadë; pasiblaðkyti, pasiblaðko, pasiblaðkë; pasibraukyti, pasibrauko,<br />
pasibraukë; pasièiaupyti, pasièiaupo, pasièiaupë; pasièiauþyti,<br />
pasièiauþo, pasièiauþë; pasidairyti, pasidairo, pasidairë; pasidaþyti, pasidaþo,<br />
pasidaþë; pasidraikyti, pasidraiko, pasidraikë; pasidraskyti, pasidrasko,<br />
pasidraskë; pasiganyti, pasigano, pasiganë; pasigraibyti, pasigraibo, pasigraibë;<br />
pasikaiðyti, pasikaiðo, pasikaiðë; pasikarpyti, pasikarpo, pasikarpë; pasikasyti,<br />
pasikaso, pasikasë; pasikinkyti, pasikinko, pasikinkë; pasiknaisyti,
306<br />
pasiknaiso, pasiknaisë; pasilaikyti, pasilaiko, pasilaikë; pasilaiþyti, pasilaiþo,<br />
pasilaiþë; pasimainyti, pasimaino, pasimainë; pasimaiðyti, pasimaiðo,<br />
pasimaiðë; pasimatyti, pasimato, pasimatë…<br />
ið-: – ;; iðsilaikyti, iðsilaiko, iðsilaikë; iðsisklaidyti, iðsisklaido, iðsisklaidë;;<br />
iðsiaiþyti, iðsiaiþo, iðsiaiþë; iðsibadyti, iðsibado, iðsibadë; iðsiblaivyti, iðsiblaivo,<br />
iðsiblaivë; iðsiblandyti, iðsiblando, iðsiblandë; iðsiblaðkyti, iðsiblaðko,<br />
iðsiblaðkë; iðsidaryti, iðsidaro, iðsidarë; iðsidarkyti, iðsidarko, iðsidarkë;<br />
iðsidauþyti, iðsidauþo, iðsidauþë; iðsidaþyti, iðsidaþo, iðsidaþë; iðsidraikyti,<br />
iðsidraiko, iðsidraikë; iðsidraskyti, iðsidrasko, iðsidraskë; iðsigvaldyti, iðsigvaldo,<br />
iðsigvaldë; iðsikaiðyti, iðsikaiðo, iðsikaiðë; iðsikarpyti, iðsikarpo, iðsikarpë;<br />
iðsikinkyti, iðsikinko, iðsikinkë; iðsiklaipyti, iðsiklaipo, iðsiklaipë; iðsikraipyti,<br />
iðsikraipo, iðsikraipë; iðsikratyti, iðsikrato, iðsikratë; iðsilaiþyti, iðsilaiþo, iðsilaiþë;<br />
iðsilaupyti, iðsilaupo, iðsilaupë…<br />
su-: – ;; susidaryti, susidaro, susidarë; susitvarkyti, susitvarko, susitvarkë;;<br />
susiadyti, susiado, susiadë; susibadyti, susibado, susibadë; susibraidyti,<br />
susibraido, susibraidë; susidarkyti, susidarko, susidarkë; susidauþyti, susidauþo,<br />
susidauþë; susidraikyti, susidraiko, susidraikë; susidraskyti, susidrasko,<br />
susidraskë; susigraibyti, susigraibo, susigraibë; susikamðyti, susikamðo,<br />
susikamðë; susikarpyti, susikarpo, susikarpë; susikinkyti, susikinko, susikinkë;<br />
susiklausyti, susiklauso, susiklausë; susikraipyti, susikraipo, susikraipë; susilaikyti,<br />
susilaiko, susilaikë; susilaiþyti, susilaiþo, susilaiþë; susilasyti, susilaso,<br />
susilasë; susimainyti, susimaino, susimainë; susimaiðyti, susimaiðo,<br />
susimaiðë; susipaðyti, susipaðo, susipaðë…<br />
nu-: – ;; nusipelnyti, nusipelno, nusipelnë;; nusibadyti, nusibado, nusibadë;<br />
nusiblaivyti, nusiblaivo, nusiblaivë; nusiblandyti, nusiblando, nusiblandë;<br />
nusiblaðkyti, nusiblaðko, nusiblaðkë; nusibraukyti, nusibrauko,<br />
nusibraukë; nusidaryti, nusidaro, nusidarë; nusidarkyti, nusidarko, nusidarkë;<br />
nusidauþyti, nusidauþo, nusidauþë; nusidaþyti, nusidaþo, nusidaþë; nusidraikyti,<br />
nusidraiko, nusidraikë; nusidraskyti, nusidrasko, nusidraskë; nusiganyti,<br />
nusigano, nusiganë; nusikarpyti, nusikarpo, nusikarpë; nusikasyti,<br />
nusikaso, nusikasë; nusiklastyti, nusiklasto, nusiklastë; nusiklausyti, nusiklauso,<br />
nusiklausë; nusikramtyti, nusikramto, nusikramtë; nusikratyti, nusikrato,<br />
nusikratë; nusilaikyti, nusilaiko, nusilaikë; nusilaiþyti, nusilaiþo,<br />
nusilaiþë…<br />
pri-: – ;; prisistatyti, prisistato, prisistatë;; prisiaiþyti, prisiaiþo, prisiaiþë;<br />
prisibraukyti, prisibrauko, prisibraukë; prisidaryti, prisidaro, prisidarë; prisidaþyti,<br />
prisidaþo, prisidaþë; prisidraikyti, prisidraiko, prisidraikë; prisidraskyti,
307<br />
prisidrasko, prisidraskë; prisiganyti, prisigano, prisiganë; prisikamðyti, prisikamðo,<br />
prisikamðë; prisikinkyti, prisikinko, prisikinkë; prisikratyti, prisikrato,<br />
prisikratë; prisilaikyti, prisilaiko, prisilaikë; prisilaiþyti, prisilaiþo, prisilaiþë;<br />
prisimaiðyti, prisimaiðo, prisimaiðë; prisimanyti, prisimano, prisimanë;<br />
prisipraðyti, prisipraðo, prisipraðë; prisirangyti, prisirango, prisirangë;<br />
prisiraðyti, prisiraðo, prisiraðë; prisiraðkyti, prisiraðko, prisiraðkë; prisirûkyti,<br />
prisirûko, prisirûkë…<br />
ap-: – ;; apsilankyti, apsilanko, apsilankë;; apsidairyti, apsidairo, apsidairë;<br />
apsidaryti, apsidaro, apsidarë; apsidauþyti, apsidauþo, apsidauþë;<br />
apsidaþyti, apsidaþo, apsidaþë; apsidraikyti, apsidraiko, apsidraikë; apsidraskyti,<br />
apsidrasko, apsidraskë; apsiganyti, apsigano, apsiganë; apsigraibyti,<br />
apsigraibo, apsigraibë; apsikaiðyti, apsikaiðo, apsikaiðë; apsikamðyti,<br />
apsikamðo, apsikamðë; apsikarpyti, apsikarpo, apsikarpë; apsiklausyti, apsiklauso,<br />
apsiklausë; apsilaiþyti, apsilaiþo, apsilaiþë; apsimainyti, apsimaino,<br />
apsimainë; apsisakyti, apsisako, apsisakë; apsiskaityti, apsiskaito, apsiskaitë;<br />
apsitaisyti, apsitaiso, apsitaisë…<br />
uþ-: – ;; uþsidaryti, uþsidaro, uþsidarë;; uþsiadyti, uþsiado, uþsiadë; uþsibadyti,<br />
uþsibado, uþsibadë; uþsidauþyti, uþsidauþo, uþsidauþë; uþsidraikyti,<br />
uþsidraiko, uþsidraikë; uþsiganyti, uþsigano, uþsiganë; uþsikamðyti, uþsikamðo,<br />
uþsikamðë; uþsiklausyti, uþsiklauso, uþsiklausë; uþsikramtyti, uþsikramto,<br />
uþsikramtë; uþsilaikyti, uþsilaiko, uþsilaikë; uþsimanyti, uþsimano,<br />
uþsimanë; uþsipelnyti, uþsipelno, uþsipelnë; uþsiplikyti, uþsipliko, uþsiplikë;<br />
uþsipraðyti, uþsipraðo, uþsipraðë; uþsiraityti, uþsiraito, uþsiraitë; uþsirangyti,<br />
uþsirango, uþsirangë; uþsirûkyti, uþsirûko, uþsirûkë…<br />
at-: – ;; atsikratyti, atsikrato, atsikratë; atsisakyti, atsisako, atsisakë; atsiskaityti,<br />
atsiskaito, atsiskaitë;; atsiganyti, atsigano, atsiganë; atsidaryti,<br />
atsidaro, atsidarë; atsilaikyti, atsilaiko, atsilaikë; atsilankyti, atsilanko, atsilankë;<br />
atsimainyti, atsimaino, atsimainë; atsipraðyti, atsipraðo, atsipraðë;<br />
atsiraityti, atsiraito, atsiraitë; atsivaryti, atsivaro, atsivarë.<br />
pra-: – ;; – ;; prasibadyti, prasibado, prasibadë; prasiblaivyti, prasiblaivo,<br />
prasiblaivë; prasiblandyti, prasiblando, prasiblandë; prasiblaðkyti, prasiblaðko,<br />
prasiblaðkë; prasidaryti, prasidaro, prasidarë; prasidraskyti, prasidrasko,<br />
prasidraskë; prasimanyti, prasimano, prasimanë; prasisklaidyti,<br />
prasisklaido, prasisklaidë; prasitampyti, prasitampo, prasitampë; prasivalyti,<br />
prasivalo, prasivalë.<br />
á-: – ;; – ;; ásiganyti, ásigano, ásiganë; ásikinkyti, ásikinko, ásikinkë; ásimainyti,<br />
ásimaino, ásimainë; ásimanyti, ásimano, ásimanë; ásimaiðyti, ásimaiðo,
308<br />
ásimaiðë; ásipraðyti, ásipraðo, ásipraðë; ásirangyti, ásirango, ásirangë; ásitaisyti,<br />
ásitaiso, ásitaisë.<br />
par-: – ;; – ;; parsisamdyti, parsisamdo, parsisamdë; parsivaryti, parsivaro,<br />
parsivarë.<br />
Sangràþiniø veiksmaþodþiø prieðdëlis per- gauna kirtá: – ;; – ;; persidaryti,<br />
persidaro, persidarë; persimainyti, persimaino, persimainë; persirangyti,<br />
persirango, persirangë; persiraðyti, persiraðo, persiraðë; persistatyti, persistato,<br />
persistatë; persitaisyti, persitaiso, persitaisë; persitvarkyti, persitvarko,<br />
persitvarkë; persivaryti, persivaro, persivarë.<br />
Tarmëse pasitaiko lyèiø su kirèiuotu sangràþos afiksu, þr. (Kazlauskas,<br />
1968, 71).<br />
Studentai linkæ kirèiuoti ðitaip: aiþyti (krt. 31; 93 stud. paþymëjo kirèiuotà<br />
tvirtapradæ ðakná), aiþo (prg. 5:38); èiaupyti(s) (krt. 16; 17 stud.<br />
ðakná kirèiavo tvirtapradiðkai, 1 – tvirtagaliðkai), èiaupo(si) (prg. 11:23);<br />
gràþyti (krt. 35:7), gràþau (krt. 35:7); gvaldyti (krt. 14; 18 stud. nurodë<br />
esant tvirtapradiðkai kirèiuojamà ðakná), gvaldo (prg. 12:20); knaibyti<br />
(krt. 11; 13 stud. paþymëjo tvirtapradæ ðaknies priegaidæ), knaibo (prg.<br />
8:15), knaibë (prg. 8:15); pelnyti (krt. 39; 1 stud. tvirtagaliðkai kirèiavo<br />
ðakná), pelnau (36; 3 stud. ðakná kirèiavo tvirtagaliðkai, 3 – tvirtapradiðkai);<br />
ràþytis (krt. 33:2), ràþausi (krt. 33:2); rûkyti (krt. 43:0), rûkau (43:0);<br />
smilkyti (krt. 23:14), smilkau (krt. 22:15); tàsau (krt. 34:2).<br />
Priesagos -styti vediniai<br />
Kirèiuotà tvirtapradæ bendraties priesagà ir tvirtagalæ arba<br />
trumpà esamojo bei bûtojo kartinio laiko ðakná turi tie miðrieji priesagos<br />
-styti veiksmaþodþiai, kuriø darybos pamatu eina tvirtagalës ar<br />
trumpos ðaknies pirminiai veiksmaþodþiai: – ;; màstyti, màsto, màstë<br />
(: minti, mena, minë); svarstyti, svarsto, svarstë (: sverti, sveria, svërë); austyti,<br />
austo, austë (: auti, auna, avë); barstyti, barsto, barstë (: berti, beria, bërë);<br />
dangstyti, dangsto, dangstë (: dengti, dengia, dengë); drabstyti, drabsto, drabstë<br />
(: drëbti, drebia, drëbë); garbstyti, garbsto, garbstë (: gerbti, gerbia, gerbë);<br />
gaubstyti, gaubsto, gaubstë (: gaubti, gaubia, gaubë); glaistyti, glaisto, glaistë<br />
(: glieti, glieja, gliejo); glaubstyti, glaubsto, glaubstë (: glaubti, glaubia, glaubë);<br />
glaustyti, glausto, glaustë (: glausti, glaudþia, glaudë); graibstyti, graibsto,<br />
graibstë (: griebti, griebia, griebë); imstyti, imsto, imstë (: imti, ima, ëmë);<br />
kalstyti, kalsto, kalstë (: atsi-kalti); lakstyti, laksto, lakstë (: lëkti, lekia, lëkë);<br />
lankstyti, lanksto, lankstë (: lenkti, lenkia, lenkë); mastyti, masto, mas-
309<br />
të (: mesti, meta, metë); plaikstyti, plaiksto, plaikstë (: pleikti, pleikia, pleikë;<br />
miðrøjá veiksmaþodá sieti su pliekti kliudo ðaknies priegaidë, plg. SkÞD<br />
538); pustyti, pusto, pustë (: pûsti, puèia, pûtë); ramstyti, ramsto, ramstë<br />
(: remti, remia, rëmë); sagstyti, sagsto, sagstë (: segti, sega, segë); saistyti,<br />
saisto, saistë (: sieti, sieja, siejo)…<br />
Þr. dar (Jakaitienë, 1973, 23–24; Laigonaitë, 1978, 74; Stundþia, 1993,<br />
61; Stundþia, 1995, 127; Vidþiûnas, 1997, 196, 198).<br />
Tokio pat kirèiavimo yra ir retas veiksmaþodis glabstyti, glabsto, glabstë,<br />
kurio padëtinio ilgumo balsis a atitinka pirminiø veiksmaþodþiø glëbti,<br />
glëbia, glëbë; globti, globia, globë tvirtapradþius ilguosius balsius (plg.<br />
dar glaboti, glaboja, glabojo); galima sakyti, kad balsis a èia sukelia „priverstinæ“<br />
priegaidþiø kaità. Ðiaip jau miðrieji priesagos -styti veiksmaþodþiai,<br />
grindþiami tvirtapradës ðaknies þodþiais, yra kito kirèiavimo tipo<br />
(þr. p. 238).<br />
Prie aptariamø miðriøjø veiksmaþodþiø, matyt, galima ðlieti ir retus<br />
þodþius kapstyti, kapsto, kapstë (plg. iðt. kapt); krapðtyti, krapðto, krapðtë<br />
(vietoj priebalsio s èia vartojamas ð; plg. iðt. krapðt), gal ir ðmaikðtyti,<br />
ðmaikðto, ðmaikðtë, irgi turintá priebalsá ð (plg. iðt. ðmaikðt).<br />
Kodifikacijos norma yra kitusi retais atvejais: glaistyti, glaisto, glaistë<br />
RV 96, glaistyti, glaisto, glaistë Kam II 42, RÞ 208, LV 269, DÞ1 217, DÞ2<br />
177, SkRÞ 402, LTÞ 104, DÞ3 178, MKÞ 176 (plg. glaistyti, glaisto, glaistë<br />
LKÞ III 393; dël tvirtapradës ðaknies miðriojo veiksmaþodþio galimybës<br />
plg. glieti; glieti LKÞ III 421); imstyti, imsto, imstë ir imstyti, imsto, imstë<br />
Kam II 48, imstyti, imsto, imstë RÞ 217, DÞ1 257, imstyti, imsto, imstë RV<br />
102, LV 288, DÞ2 209, SkRÞ 469, DÞ3 211, MKÞ 183 (plg. imstyti; imsto,<br />
imstë, imstyti BûgRR II 457, imstyti SkÞD 538, imstyti, imsto, imstë; imstyti,<br />
imsto, imstë; imstyti LKÞ IV 72); þr. dar (Derksen, 1996, 317).<br />
Senuosiuose raðtuose, tarmëse esama ir daugiau tvirtapradës ðaknies<br />
gretimybiø: dangstyti SkÞD 463, 537, dangstyti, dangsto, dangstë; dangstyti<br />
LKÞ II 258, dangstyti, dangsto, dangstë DûnÞ 65; siaustyti, siausto, siaustë;<br />
siaustyti, siausto, siaustë LKÞ XII 492 (plg. dar tvirtapradës ðaknies<br />
veiksmaþodá siautëti); siurbstyti, siurbsto, siurbstë; siurbstyti, siurbsto, siurbstë<br />
LKÞ XII 611 (plg. siurbti, siurbia, siurbë ir iðt. siurbt); þr. dar (Bût 41;Vidþiûnas,<br />
1997, 198).<br />
Sangràþi niai veiksmaþodþiai kirèiuojami taip pat kaip ir nesangràþiniai:<br />
– ;; – ;; barstytis, barstosi, barstësi; bastytis, bastosi, bastësi<br />
(nesangràþinë lytis bk. nevartojama; plg. besti-s); dangstytis, dangstosi,
310<br />
dangstësi; drabstytis, drabstosi, drabstësi; gaubstytis, gaubstosi, gaubstësi;<br />
glabstytis, glabstosi, glabstësi; glaustytis, glaustosi, glaustësi; graibstytis, graibstosi,<br />
graibstësi; imstytis, imstosi, imstësi; kalstytis, kalstosi, kalstësi; kapstytis,<br />
kapstosi, kapstësi; krapðtytis, krapðtosi, krapðtësi; kvapstytis, kvapstosi,<br />
kvapstësi (nesangràþinë lytis bk. nevartojama; plg. kvëpti, kvepia, kvëpë);<br />
lakstytis, lakstosi, lakstësi; lankstytis, lankstosi, lankstësi; plaikstytis, plaikstosi,<br />
plaikstësi; ramstytis, ramstosi, ramstësi; sagstytis, sagstosi, sagstësi;<br />
siaustytis, siaustosi, siaustësi; slapstytis, slapstosi, slapstësi…<br />
Prieðdëliniai veiksmaþodþiai iðlaiko neprieðdëliniø kirèiavimo<br />
ypatybes (daþnas prieðdëlinis miðrusis veiksmaþodis gali bûti padarytas<br />
tiesiai ið prieðdëlinio pirminio veiksmaþodþio).<br />
su-: – ;; – ;; sudrabstyti, sudrabsto, sudrabstë; suglaistyti, suglaisto, suglaistë;<br />
sugraibstyti, sugraibsto, sugraibstë; sukapstyti, sukapsto, sukapstë;<br />
sukrapðtyti, sukrapðto, sukrapðtë; sulakstyti, sulaksto, sulakstë; sulankstyti,<br />
sulanksto, sulankstë; sumastyti, sumasto, sumastë; sumàstyti, sumàsto, sumàstë;<br />
suplaikstyti, suplaiksto, suplaikstë; supustyti, supusto, supustë; suramstyti,<br />
suramsto, suramstë; susagstyti, susagsto, susagstë; susaistyti, susaisto,<br />
susaistë; suslapstyti, suslapsto, suslapstë; susmaigstyti, susmaigsto,<br />
susmaigstë…<br />
nu-: – ;; – ;; nuaustyti, nuausto, nuaustë; nubarstyti, nubarsto, nubarstë;<br />
nudangstyti, nudangsto, nudangstë; nudrabstyti, nudrabsto, nudrabstë; nuglaistyti,<br />
nuglaisto, nuglaistë; nukapstyti, nukapsto, nukapstë; nukrapðtyti,<br />
nukrapðto, nukrapðtë; nulakstyti, nulaksto, nulakstë; nulankstyti, nulanksto,<br />
nulankstë; numastyti, numasto, numastë; nupustyti, nupusto, nupustë;<br />
nusagstyti, nusagsto, nusagstë; nusmaigstyti, nusmaigsto, nusmaigstë; nusvarstyti,<br />
nusvarsto, nusvarstë; nuðvaistyti, nuðvaisto, nuðvaistë…<br />
ið-: – ;; – ;; iðbarstyti, iðbarsto, iðbarstë; iðdrabstyti, iðdrabsto, iðdrabstë;<br />
iðglaistyti, iðglaisto, iðglaistë; iðgraibstyti, iðgraibsto, iðgraibstë; iðkapstyti, iðkapsto,<br />
iðkapstë; iðkrapðtyti, iðkrapðto, iðkrapðtë; iðlakstyti, iðlaksto, iðlakstë;<br />
iðlankstyti, iðlanksto, iðlankstë; iðmastyti, iðmasto, iðmastë; iðmàstyti, iðmàsto,<br />
iðmàstë; iðplaikstyti, iðplaiksto, iðplaikstë; iðpustyti, iðpusto, iðpustë; iðslapstyti,<br />
iðslapsto, iðslapstë…<br />
ap- (api-): – ;; apsvarstyti, apsvarsto, apsvarstë;; apdangstyti, apdangsto,<br />
apdangstë; apdrabstyti, apdrabsto, apdrabstë; apglaistyti, apglaisto,<br />
apglaistë; apgraibstyti, apgraibsto, apgraibstë; apibarstyti, apibarsto, apibarstë;<br />
apipustyti, apipusto, apipustë; apkapstyti, apkapsto, apkapstë; aplakstyti,<br />
aplaksto, aplakstë; aplankstyti, aplanksto, aplankstë; apmàstyti,
311<br />
apmàsto, apmàstë; apsmaigstyti, apsmaigsto, apsmaigstë; apðlakstyti, apðlaksto,<br />
apðlakstë…<br />
uþ-: – ;; – ;; uþbarstyti, uþbarsto, uþbarstë; uþdangstyti, uþdangsto, uþdangstë;<br />
uþdrabstyti, uþdrabsto, uþdrabstë; uþgaubstyti, uþgaubsto, uþgaubstë;<br />
uþglaistyti, uþglaisto, uþglaistë; uþlakstyti, uþlaksto, uþlakstë; uþlankstyti,<br />
uþlanksto, uþlankstë; uþpustyti, uþpusto, uþpustë; uþramstyti, uþramsto, uþramstë;<br />
uþsagstyti, uþsagsto, uþsagstë; uþsmaigstyti, uþsmaigsto, uþsmaigstë;<br />
uþvalkstyti, uþvalksto, uþvalkstë…<br />
pa-: – ;; – ;; pabarstyti, pabarsto, pabarstë; pakapstyti, pakapsto, pakapstë;<br />
pakrapðtyti, pakrapðto, pakrapðtë; palakstyti, palaksto, palakstë; palankstyti,<br />
palanksto, palankstë; pamàstyti, pamàsto, pamàstë; papustyti, papusto,<br />
papustë; paramstyti, paramsto, paramstë; pasvarstyti, pasvarsto, pasvarstë;<br />
paðlakstyti, paðlaksto, paðlakstë; paþarstyti, paþarsto, paþarstë.<br />
pri-: – ;; – ;; pribarstyti, pribarsto, pribarstë; pridangstyti, pridangsto,<br />
pridangstë; pridrabstyti, pridrabsto, pridrabstë; prigraibstyti, prigraibsto,<br />
prigraibstë; pripustyti, pripusto, pripustë; prisagstyti, prisagsto, prisagstë;<br />
prismaigstyti, prismaigsto, prismaigstë; prisvarstyti, prisvarsto, prisvarstë.<br />
at- (ati-): – ;; – ;; atidangstyti, atidangsto, atidangstë; atkrapðtyti, atkrapðto,<br />
atkrapðtë; atlankstyti, atlanksto, atlankstë; atsagstyti, atsagsto, atsagstë.<br />
pra-: – ;; – ;; prakrapðtyti, prakrapðto, prakrapðtë; pralakstyti, pralaksto,<br />
pralakstë; praðvaistyti, praðvaisto, praðvaistë.<br />
á-: – ;; – ;; ábarstyti, ábarsto, ábarstë; ásmaigstyti, ásmaigsto, ásmaigstë.<br />
Prieðdëlis per- gauna kirtá: – ;; – ;; permàstyti, permàsto, permàstë; persvarstyti,<br />
persvarsto, persvarstë; pervalkstyti, pervalksto, pervalkstë.<br />
Plg. nekodifikuotos kalbos kirèiavimo gretimybes: apglaistyti, apglaisto,<br />
apglaistë LKÞ III 393, apglaistyti, apglaisto, apglaistë GrinV 8; nuglaistyti,<br />
nuglaisto, nuglaistë LKÞ III 393, nuglaistyti, nuglaisto, nuglaistë<br />
GrinV 17; uþglaistyti, uþglaisto, uþglaistë LKÞ III 393, uþglaistyti, uþglaisto,<br />
uþglaistë GrinV 21.<br />
Prieðdëliniø sangràþiniø ir neprieðdëliniø, nesangràþiniø veiksmaþodþiø<br />
kirèiavimas sutampa.<br />
su-: – ;; susimàstyti, susimàsto, susimàstë;; susibastyti, susibasto, susibastë;<br />
susidrabstyti, susidrabsto, susidrabstë; susiglaistyti, susiglaisto,<br />
susiglaistë; susigraibstyti, susigraibsto, susigraibstë; susilankstyti, susilanksto,<br />
susilankstë; susimastyti, susimasto, susimastë; susiplaikstyti, susiplaiksto,<br />
susiplaikstë; susisagstyti, susisagsto, susisagstë; susislapstyti, susislapsto,<br />
susislapstë; susitalkstyti, susitalksto, susitalkstë (neprieðdëlinë nesangràþinë<br />
lytis bk. nevartojama; plg. susitelkti, susitelkia, susitelkë)…
312<br />
ið-: – ;; – ;; iðsibarstyti, iðsibarsto, iðsibarstë; iðsibastyti, iðsibasto, iðsibastë;<br />
iðsidrabstyti, iðsidrabsto, iðsidrabstë; iðsikapstyti, iðsikapsto, iðsikapstë;<br />
iðsikrapðtyti, iðsikrapðto, iðsikrapðtë; iðsilakstyti, iðsilaksto, iðsilakstë; iðsilankstyti,<br />
iðsilanksto, iðsilankstë; iðsiplaikstyti, iðsiplaiksto, iðsiplaikstë; iðsipustyti,<br />
iðsipusto, iðsipustë; iðsislapstyti, iðsislapsto, iðsislapstë; iðsiðvaistyti,<br />
iðsiðvaisto, iðsiðvaistë.<br />
pa-: – ;; – ;; pasibastyti, pasibasto, pasibastë; pasiglaustyti, pasiglausto,<br />
pasiglaustë; pasiimstyti, pasiimsto, pasiimstë; pasikapstyti, pasikapsto, pasikapstë;<br />
pasikrapðtyti, pasikrapðto, pasikrapðtë; pasilakstyti, pasilaksto,<br />
pasilakstë; pasipustyti, pasipusto, pasipustë; pasiramstyti, pasiramsto, pasiramstë;<br />
pasiðlakstyti, pasiðlaksto, pasiðlakstë; pasiðvaistyti, pasiðvaisto, pasiðvaistë.<br />
ap-: – ;; – ;; apsibarstyti, apsibarsto, apsibarstë; apsidangstyti, apsidangsto,<br />
apsidangstë; apsidrabstyti, apsidrabsto, apsidrabstë; apsigraibstyti, apsigraibsto,<br />
apsigraibstë; apsimàstyti, apsimàsto, apsimàstë; apsisvarstyti, apsisvarsto,<br />
apsisvarstë.<br />
nu-: – ;; – ;; nusibarstyti, nusibarsto, nusibarstë; nusibastyti, nusibasto,<br />
nusibastë; nusikapstyti, nusikapsto, nusikapstë; nusikrapðtyti, nusikrapðto,<br />
nusikrapðtë; nusilakstyti, nusilaksto, nusilakstë; nusisagstyti, nusisagsto,<br />
nusisagstë.<br />
uþ-: – ;; – ;; uþsibarstyti, uþsibarsto, uþsibarstë; uþsidangstyti, uþsidangsto,<br />
uþsidangstë; uþsikapstyti, uþsikapsto, uþsikapstë; uþsikrapðtyti, uþsikrapðto,<br />
uþsikrapðtë; uþsilankstyti, uþsilanksto, uþsilankstë; uþsisagstyti, uþsisagsto,<br />
uþsisagstë.<br />
at-: – ;; – ;; atsidangstyti, atsidangsto, atsidangstë; atsikrapðtyti, atsikrapðto,<br />
atsikrapðtë; atsikvapstyti, atsikvapsto, atsikvapstë (neprieðdëlinë nesangràþinë<br />
lytis DÞ3 nenurodoma; plg. atsikvëpti, atsikvepia, atsikvëpë);<br />
atsilankstyti, atsilanksto, atsilankstë; atsisagstyti, atsisagsto, atsisagstë.<br />
par-: – ;; – ;; parsibastyti, parsibasto, parsibastë; parsikapstyti, parsikapsto,<br />
parsikapstë; parsikrapðtyti, parsikrapðto, parsikrapðtë.<br />
pra-: – ;; – ;; prasibastyti, prasibasto, prasibastë; prasikrapðtyti, prasikrapðto,<br />
prasikrapðtë; prasislapstyti, prasislapsto, prasislapstë.<br />
pri-: – ;; – ;; prisibastyti, prisibasto, prisibastë; prisidrabstyti, prisidrabsto,<br />
prisidrabstë; prisisagstyti, prisisagsto, prisisagstë.<br />
á-: – ;; – ;; ásibarstyti, ásibarsto, ásibarstë; ásikrapðtyti, ásikrapðto, ásikrapðtë.<br />
Studentø kirèiavimo polinkiai ðitokie: garbstyti (krt. 38; 14 stud. tvirtapradiðkai<br />
kirèiavo ðakná), garbsto (prg. 40:12); glaistyti (krt. 10; 33 stud.
313<br />
nurodë esant tvirtapradiðkai kirèiuojamà ðakná), glaisto (prg. 10: 33); imstyti(s)<br />
(krt. 11:16), imstau(si) (krt. 11:16); màstyti (krt. 72:2), màstau<br />
(krt. 67:7), màsèiau (krt. 36:0); plaikstyti (krt. 33; 9 stud. rodës, kad ðaknis<br />
kirèiuojama tvirtapradiðkai), plaiksto (prg. 31:11); saistyti (krt. 21;<br />
31 stud. paþymëjo tvirtapradæ ðaknies priegaidæ), saisto (prg. 20:32), saistë<br />
(prg. 20:32).<br />
Priesagos -dyti vediniai<br />
Kirèiuotà tvirtapradæ bendraties priesagà ir tvirtagalæ<br />
arba trumpà esamojo ir bûtojo kartinio laiko ðakná turi tie priesagos<br />
-dyti vediniai, kurie siejami su tvirtagalës arba trumpos ðaknies<br />
veiksmaþodþiais: – ;; trukdyti, trukdo, trukdë (: trukti, trunka, truko);;<br />
baidyti, baido, baidë (: bijoti, bijo, bijojo); bugdyti, bugdo, bugdë<br />
(: pa-bugti LKÞ I 1132; plg. dar bugenti LKÞ I 1129; buginti LKÞ I 1130);<br />
dribdyti, dribdo, dribdë (: dribti, drimba, dribo); gniuþdyti, gniuþdo, gniuþdë<br />
(: gniuþti, gniûþta, gniuþo); guldyti, guldo, guldë (: gulti, gula, gulë); klupdyti,<br />
klupdo, klupdë (: klupti, klumpa, klupo); kniubdyti, kniubdo, kniubdë<br />
(: kniubti, kniumba, kniubo); krikdyti, krikdo, krikdë (: krikti, krinka, kriko);<br />
likdyti, likdo, likdë (: likti, lieka, liko); lipdyti, lipdo, lipdë (: lipti, limpa,<br />
lipo); migdyti, migdo, migdë (: migti, minga, migo); plukdyti, plukdo,<br />
plukdë (: plaukti, plaukia, plaukë); rikdyti, rikdo, rikdë „daryti, kad rëktø“<br />
(: su-rikti, su-rinka, su-riko; rëkti, rëkia, rëkë); rikdyti, rikdo, rikdë<br />
„daryti, kad apsiriktø“ (: rikti, rinka, riko „klysti“); smukdyti, smukdo,<br />
smukdë (: smukti, smunka, smuko); springdyti, springdo, springdë (: springti,<br />
springsta, springo); stabdyti, stabdo, stabdë (plg. stabtelëti; iðt. stabt)…<br />
Þr. dar (Jakaitienë, 1973, 23; Laigonaitë, 1978, 74; Stundþia, 1995,<br />
127, 128; Vidþiûnas, 1997, 196).<br />
Kaip matyti ið pavyzdþiø, daugelis ðio bûrio miðriøjø veiksmaþodþiø<br />
yra trumpos ðaknies; plg. (Vidþiûnas, 1997, 196).<br />
Taip pat kirèiuojami ir kiti trumpos ðaknies veiksmaþodþiai, padaryti<br />
su priesaga -dyti, nors jø pamatiniø þodþiø bendraties ðaknis<br />
yra tvirtapradë (vediniams bûdinga kiekybinë ðaknies balsiø kaita):<br />
– ;; kliudyti, kliudo, kliudë (: kliûti, kliûva, kliuvo); ugdyti, ugdo, ugdë<br />
(: augti, auga, augo); þudyti, þudo, þudë (: þûti, þûva, þuvo);; pjudyti, pjudo,<br />
pjudë (: pjauti, pjauna, pjovë); slugdyti, slugdo, slugdë (: slûgti, slûgsta,<br />
slûgo).<br />
Þr. dar (Laigonaitë, 1978, 74; Vidþiûnas, 1997, 197).
314<br />
Retais atvejais pagal dabartinës bk. bûklæ galima áþvelgti t v i r t agalæ<br />
ðaknies priegaidþiø kaità: – ;; gimdyti, gimdo, gimdë (: gimti; plg. senesnæ<br />
lytá gimti, þr. p. 221); ardyti, ardo, ardë (: irti).<br />
Ðiaip tvirtapradës ðaknies þodþiais grindþiami miðrieji priesagos -dyti<br />
veiksmaþodþiai yra ðakninio kirèiavimo (þr. p. 226).<br />
Þr. dar (Jakaitienë, 1973, 25; Jakaitienë, 1976, 31).<br />
Prie aptartø vediniø ðliejasi pora veiksmaþodþiø, bk. neturinèiø aiðkaus<br />
darybos pamato: – ;; bandyti, bando, bandë;; ardyti, ardo, ardë „dþiauti<br />
ant ardø“ (daiktavardis ardas greièiausiai yra padarytas ið veiksmaþodþio,<br />
o ne atvirkðèiai).<br />
Nekodifikuotoje kalboje esama gretimybiø, visose formose turinèiø<br />
kirèiuotà tvirtapradæ arba trumpà ðakná: gimdo, gimdyti (plg. gimti); gimdo,<br />
gimdyti (plg. gimti) BûgRR II 453, gimdyti; gimdyti SkÞD 536, gimdyti,<br />
gimdo, gimdë; gimdyti, gimdo, gimdë LKÞ III 306, gimdyti, gimdo,<br />
gimdë LzÞ 80, DrskÞ 100, ZtÞ 205; tirpdyti SkÞD 536, tirpdyti, tirpdo,<br />
tirpdë; tirpdyti, tirpdo, tirpdë LKÞ XVI 409; trikdyti, trikdo, trikdë; trikdyti<br />
LKÞ XVI 823; ugdyti, ugdo, ugdë; ugdyti, ugdo, ugdë LKÞ XVII 364,<br />
LzÞ 274, ugdyti, ugdo, ugdë DrskÞ 426; þr. dar (Derksen, 1996, 314,<br />
346; Skardþius, 1968, 25; Vidþiûnas, 1997, 65, 198).<br />
Sangràþi niai veiksmaþodþiai iðlaiko nesangràþiniø kirèiavimo<br />
ypatybes: – ;; – ;; ardytis, ardosi, ardësi; baidytis, baidosi, baidësi; migdytis,<br />
migdosi, migdësi; rikdytis, rikdosi, rikdësi; trukdytis, trukdosi, trukdësi; þudytis,<br />
þudosi, þudësi.<br />
Prieðdëliniai veiksmaþodþiai kirèiuojami taip pat kaip ir neprieðdëliniai<br />
(ne visada esti aiðku, kas yra prieðdëlëtøjø veiksmaþodþiø darybos<br />
pamatas: neprieðdëliniai ar prieðdëliniai veiksmaþodþiai; pastaruoju<br />
atveju tai bûtø priesaginës darybos vediniai).<br />
su-: – ;; sustabdyti, sustabdo, sustabdë;; suardyti, suardo, suardë; subaidyti,<br />
subaido, subaidë; subugdyti, subugdo, subugdë; sugniuþdyti, sugniuþdo,<br />
sugniuþdë; suguldyti, suguldo, suguldë; sukliudyti, sukliudo, sukliudë; suklupdyti,<br />
suklupdo, suklupdë; sukniubdyti, sukniubdo, sukniubdë; sukrikdyti,<br />
sukrikdo, sukrikdë; sulipdyti, sulipdo, sulipdë; sumigdyti, sumigdo,<br />
sumigdë; supjudyti, supjudo, supjudë; suplukdyti, suplukdo, suplukdë; surikdyti,<br />
surikdo, surikdë; suslugdyti, suslugdo, suslugdë; susmukdyti, susmukdo,<br />
susmukdë…<br />
pa-: – ;; – ;; pabaidyti, pabaido, pabaidë; pabandyti, pabando, pabandë;<br />
pagimdyti, pagimdo, pagimdë; paguldyti, paguldo, paguldë; pakliudyti, pa-
315<br />
kliudo, pakliudë; paklupdyti, paklupdo, paklupdë; pakrikdyti, pakrikdo,<br />
pakrikdë; pamigdyti, pamigdo, pamigdë; papjudyti, papjudo, papjudë; paplukdyti,<br />
paplukdo, paplukdë; patirpdyti, patirpdo, patirpdë; patrukdyti,<br />
patrukdo, patrukdë…<br />
ið-: – ;; iðbandyti, iðbando, iðbandë; iðugdyti, iðugdo, iðugdë;; iðardyti,<br />
iðardo, iðardë; iðbaidyti, iðbaido, iðbaidë; iðbugdyti, iðbugdo, iðbugdë; iðguldyti,<br />
iðguldo, iðguldë; iðkrikdyti, iðkrikdo, iðkrikdë; iðlipdyti, iðlipdo, iðlipdë;<br />
iðpjudyti, iðpjudo, iðpjudë; iðplukdyti, iðplukdo, iðplukdë; iðtirpdyti, iðtirpdo,<br />
iðtirpdë…<br />
nu-: – ;; nuþudyti, nuþudo, nuþudë;; nuardyti, nuardo, nuardë; nubaidyti,<br />
nubaido, nubaidë; nuguldyti, nuguldo, nuguldë; nulipdyti, nulipdo, nulipdë;<br />
nuplukdyti, nuplukdo, nuplukdë; nuslugdyti, nuslugdo, nuslugdë;<br />
nusmukdyti, nusmukdo, nusmukdë; nutirpdyti, nutirpdo, nutirpdë; nutupdyti,<br />
nutupdo, nutupdë.<br />
uþ-: – ;; – ;; uþbaidyti, uþbaido, uþbaidë; uþbugdyti, uþbugdo, uþbugdë;<br />
uþkliudyti, uþkliudo, uþkliudë; uþlipdyti, uþlipdo, uþlipdë; uþmigdyti, uþmigdo,<br />
uþmigdë; uþpjudyti, uþpjudo, uþpjudë; uþplukdyti, uþplukdo, uþplukdë;<br />
uþtrukdyti, uþtrukdo, uþtrukdë; uþtupdyti, uþtupdo, uþtupdë.<br />
pri-: – ;; – ;; pribaidyti, pribaido, pribaidë; pribugdyti, pribugdo, pribugdë;<br />
prigimdyti, prigimdo, prigimdë; priguldyti, priguldo, priguldë; prilipdyti,<br />
prilipdo, prilipdë; pristabdyti, pristabdo, pristabdë; pritirpdyti, pritirpdo,<br />
pritirpdë.<br />
at-: – ;; – ;; atardyti, atardo, atardë; atbaidyti, atbaido, atbaidë; atkliudyti,<br />
atkliudo, atkliudë; atlipdyti, atlipdo, atlipdë; atplukdyti, atplukdo, atplukdë.<br />
á-: – ;; – ;; ábaidyti, ábaido, ábaidë; águldyti, águldo, águldë; ákliudyti, ákliudo,<br />
ákliudë.<br />
pra-: – ;; – ;; praardyti, praardo, praardë; prarikdyti, prarikdo, prarikdë;<br />
praþudyti, praþudo, praþudë.<br />
ap-: – ;; – ;; aplipdyti, aplipdo, aplipdë; apstabdyti, apstabdo, apstabdë.<br />
par-: – ;; – ;; parbugdyti, parbugdo, parbugdë.<br />
Prieðdëliniai sangràþi niai veiksmaþodþiai kirèiavimu nesiskiria<br />
nuo neprieðdëliniø, nesangràþiniø.<br />
su-: – ;; – ;; susiardyti, susiardo, susiardë; susilipdyti, susilipdo, susilipdë;<br />
susirikdyti, susirikdo, susirikdë; susistabdyti, susistabdo, susistabdë;<br />
susitrikdyti, susitrikdo, susitrikdë; susitrukdyti, susitrukdo, susitrukdë.<br />
ið-: – ;; – ;; iðsiardyti, iðsiardo, iðsiardë; iðsibaidyti, iðsibaido, iðsibaidë;<br />
iðsiugdyti, iðsiugdo, iðsiugdë; iðsiþudyti, iðsiþudo, iðsiþudë.
316<br />
nu-: – ;; – ;; nusiardyti, nusiardo, nusiardë; nusiþudyti, nusiþudo, nusiþudë.<br />
pa-: – ;; – ;; pasibaidyti, pasibaido, pasibaidë; pasiguldyti, pasiguldo,<br />
pasiguldë.<br />
á-: – ;; – ;; ásiguldyti, ásiguldo, ásiguldë.<br />
pra-: – ;; – ;; prasiardyti, prasiardo, prasiardë.<br />
pri-: – ;; – ;; prisitirpdyti, prisitirpdo, prisitirpdë.<br />
uþ-: – ;; – ;; uþsilipdyti, uþsilipdo, uþsilipdë.<br />
Studentø kirèiavimo polinkiai yra ðitokie: gimdyti (krt. 32:0), gimdau<br />
(32:0); tirpdyti (krt. 60:3), tirpdau (krt. 49:21).<br />
PRIESAGINIAI VEIKSMAÞODÞIAI<br />
Bk. vartojama daugiau kaip 5000 priesaginës darybos veiksmaþodþiø<br />
(neskaitant sangràþiniø ir prieðdëliniø vediniø). Jø kirèiavimo dësningumus<br />
stengiamasi nustatyti daugelyje akcentologijos darbø. Daþniausiai<br />
kreipiamas dëmesys á darybos priemonæ – priesagà (ar jos alomorfà), nes<br />
ðis veiksnys paprastai lemia, kuriam – ðakniniam ar priesaginiam – kirèiavimo<br />
tipui priklauso veiksmaþodþiai, þr. (Babrauskas, 1939, 35; Bût<br />
160tt.; Jakaitienë, 1968; Jakaitienë, 1968a; Jakaitienë, 1974; Jakaitienë,<br />
1976; Kam I 53–55; Kavaliauskas, 1997; Kavaliauskas, 1999; Kavaliauskas,<br />
1999a; Kavaliauskas, 2000, 19tt.; Kavaliauskas, 2000a; Laigonaitë,<br />
1959, 74–77; Laigonaitë, 1978, 75–80; LKG II 304–307; Skardþius, 1968,<br />
80–82; SkBK 3334; Stundþia, 1995, 133–144; Vaitkevièiûtë, 1997, 138–<br />
168; Vidþiûnas, 1997, 202–215; Vitkauskas, 1995, 77–85).<br />
Kai kuriuose veikaluose (vienur epizodiðkai, kitur sistemiðkai) atsiþvelgiama<br />
á veiksmaþodþiø darybos pamatà, þr. (Kavaliauskas, 2000, 22tt.;<br />
Laigonaitë, 1978, 76tt.; LKG II 305–306; Stundþia, 1995, 135tt.; Vaitkevièiûtë,<br />
1997, 138tt.; Vidþiûnas, 1997, 202tt.).<br />
Tam tikrais atvejais veiksmaþodþiø kirèiavimo ypatybës yra susijusios<br />
su semantika, þr. (Grenda, 1977, 51; Jakaitienë, 1973, 38; Jakaitienë, 1976,<br />
33; Kavaliauskas, 2000, 25tt.; Laigonaitë, 1959, 76; LKG II 305; Mikulënienë,<br />
1982, 24; Skardþius, 1968, 23; SkBK 33; Stundþia, 1995, 135tt.;<br />
Vaitkevièiûtë, 1997, 141tt.; Vidþiûnas, 1997, 2<strong>03</strong>tt.).<br />
Ðakninis ar priesaginis kirèiavimo tipas, taip pat ðaknies priegaidþiø<br />
kaita gali priklausyti ir nuo vediniø bei pamatiniø þodþiø ðaknies foneti-
317<br />
nës sandaros, þr. (DLKG 396; Kavaliauskas, 2000, 28 tt.; Laigonaitë, 1978,<br />
76tt.; LKG II 306; Stundþia, 1995, 134tt.).<br />
Kartais tik konstatuojama, kad priesaginiai veiksmaþodþiai kirèiuojami<br />
ávairiai ir nurodoma, kad vienø priesaginiø veiksmaþodþiø asmenuojamosios<br />
formos turi pastovø kirtá, o kitø – kirtis ðokinëja ið prieðpaskutinio<br />
skiemens á galûnæ, þr. (DLKG 338 tt.; LKÞin 415–416; LV 147).<br />
V. Kavaliausko monografijoje (2000) pateikiama iðsami priesaginiø<br />
veiksmaþodþiø kirèiavimo tyrinëjimo apþvalga ir nuodugniai nagrinëjami<br />
visø priesaginës darybos veiksmaþodþiø kirèiavimo dësningumai.<br />
Ðiame darbe bk. priesaginiai veiksmaþodþiai dalijami á du skyrius: pastovaus<br />
ir nepastovaus kirèiavimo veiksmaþodþius. Pirmàjá skyriø sudaro<br />
dvi grupës: ðakninio ir priesaginio kirèiavimo veiksmaþodþiai. Antrojo<br />
skyriaus pirmajame poskyryje aptariami tie veiksmaþodþiai, kuriø ðokinëjantá<br />
kirtá turi esamojo ir bûtojo kartinio laiko formos, o antrajame<br />
poskyryje – tik bûtojo kartinio laiko lytys.<br />
Kiekviename poskyryje nagrinëjami atskirø priesagø vediniai. LKG<br />
II 247 teigiama, kad pagrindinës veiksmaþodþiø priesagos yra septynios:<br />
-(i)uoti, -(i)auti, -(i)oti, -ëti, -yti, -inti, -enti. DLKG 386 nurodomi devyni<br />
pagrindiniai priesagø alomorfai: -auti, -enti, -inëti, Ÿinti, -yti, -oti, -telëti,<br />
Ÿëti, Ÿuoti. Èia raðoma, kad „priesagø -inëti ir -telëti formali sandara artima<br />
morfemai -ëti, bet jos padeda suformuoti kitokià darybos reikðmæ ir<br />
todël laikomos atskiromis darybos morfemomis“ (DLKG 386). Konkreèiø<br />
priesagø variantø (alomorfø) bk. esama daug daugiau. Aptariant kirèiavimà<br />
pirmiausia stengiamasi nagrinëti pagrindiniø alomorfø vedinius.<br />
Skyrium apraðomi veiksmaþodþiai su ilgesniais alomorfais, jeigu jø savitumas<br />
turi átakos kirèiavimui. Tolesnis priesaginiø vediniø nagrinëjimas<br />
priklauso nuo kirèiavimà lemianèiø veiksniø: darybos pamato, semantikos<br />
bei kitø poþymiø.<br />
Á tuos paèius skyrelius áterpiami ir sangràþiniai, prieðdëliniai (nesangràþiniai<br />
bei sangràþiniai) veiksmaþodþiai, nes jø kirèiavimas yra panaðus,<br />
iðskyrus prieðdëlá per-, kuris visada gauna kirtá. Deja, kartais esti<br />
nelengva pasakyti, kas eina prieðdëlius turinèiø veiksmaþodþiø darybos<br />
pamatu: neprieðdëliniai ar prieðdëliniai veiksmaþodþiai, þr. (DLKG 409;<br />
LKG II 269–270). Kai kurie veiksmaþodþiai gali bûti miðriosios darybos,<br />
þr. (DLKG 409–410). Taèiau kirèiavimu ir jie sutampa su neprieðdëliniais<br />
nesangràþiniais veiksmaþodþiais.