atsisiųsti (2,3 MB) - Transparency International Lietuvos Skyrius
atsisiųsti (2,3 MB) - Transparency International Lietuvos Skyrius
atsisiųsti (2,3 MB) - Transparency International Lietuvos Skyrius
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
10. POLITINėS PARTIJOS 203<br />
stebi, kad šiuo atžvilgiu Lietuvoje netgi per daug „lygiavos“: informaciniai<br />
kanalai rinkimų kampanijų metu lygiai suteikiami net toms PP, kurios realiai<br />
neturi šansų būti išrinktos, įgyti realią įtaką ir šį laiką išnaudoja tik tam, kad<br />
save parodytų, neatnešdamos reikšmingesnių politinių idėjų 27 .<br />
Apibendrinant pabrėžtina, kad LR įstatymai nenumato PP finansinio statuso<br />
skirtumų atsižvelgiant į PP amžių, dydį ar vietą politinėje sistemoje, o rinkimų<br />
kampanijų metu suteikiama prieiga prie informacinių kanalų sudaro sąlygas veiksmingoms<br />
politinėms varžyboms. Tiesa, didesniąją dalį PP pajamų sudarančių<br />
valstybės biudžeto lėšų paskirstymo principai suformuoja palankesnę aplinką ir<br />
toliau stiprėti populiariausioms (senoms ar naujoms) PP: tik jos gauna valstybės<br />
dotacijas, pagal paplitusią praktiką per išrinktus parlamentarus palaiko savo būstines<br />
savivaldoje. Perspektyvoje tai, viena vertus, padeda „apvalyti“ sistemą nuo<br />
nepopuliarių ir nerelevantiškų PP (dėl itin susiskaldžiusios partinės sistemos ir<br />
net nedidelį rinkėjų palaikymą turinčioms PP sąlyginai neaukštų reikalavimų<br />
biudžeto dotacijoms tai gali būti vertinama kaip pozityvus pasiekimas), kita vertus,<br />
kartu dėl to gali nukentėti mažesnių ar pasyvesnių grupių interesų atstovavimas<br />
politiniu lygmeniu.<br />
Ypač aktualu tai tampa nuo 2012-ųjų uždraudus fizinių ir juridinių asmenų<br />
aukas PP (juridinių asmenų – ir politinėms kampanijoms), vadinasi, nepaprastai<br />
padidėjus valstybės dotacijų PP svarbai. Itin didele dalimi iš valstybės biudžeto<br />
lėšų finansuojamos PP ilgainiui tampa kartelinėmis 28 , kur kas menkiau suinteresuotomis<br />
varžytis dėl rinkėjų paramos, atstovauti įvairiems visuomenės interesams.<br />
Tokios partijos politikos mokslų literatūroje vertinamos kaip nebeatliekančios<br />
savo vaidmens atstovaujamoje demokratijoje – tampančios nebe pilietinės visuomenės<br />
jėga, kuria kontroliuojama valstybė, bet valstybės agentu, savo nuožiūra<br />
aprūpinančiu visuomenę 29 .<br />
Nepriklausomybė (teisė)<br />
Kokiu mastu yra įtvirtinti teisiniai saugikliai, skirti politinių partijų veiklai apsaugoti nuo<br />
neteisėto išorinio kišimosi?<br />
Įvertis: 50/100<br />
PP laisvos ir savarankiškos veiklos principas numatytas PPĮ: čia labai aiškiai<br />
pabrėžiama, jog visiems fiziniams ir juridiniams asmenims – atskirai dar išskiriant<br />
27 Autorės interviu su Algiu Krupavičiumi, 2011 m. liepos 1 d.<br />
28 Kaip nurodoma Politikos mokslų enciklopediniame žodyne, kartelinė partija yra „partinė organizacija,<br />
kurios funkcionavimas priklauso nuo valstybės skiriamų finansinių išteklių, valdymas grindžiamas<br />
centralizuota administracine vadyba, o lyderiai – profesionalūs politikai, atsiskaitantys reguliariai<br />
vykstančiuose rinkimuose“. A. Jankauskas et al. (sud.), Politikos mokslų enciklopedinis žodynas.<br />
Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla, 2007, 60.<br />
29 R. S. Katz, P. Mair, „Changing models of party organization and party democracy: The emergence<br />
of Cartel Party“, Party Politics, vol. 1, no.1, 1995, 5-28.