62–72 / Donatas Mingėla. Iškilūs Palangos krašto žmonės - Žemaitija
62–72 / Donatas Mingėla. Iškilūs Palangos krašto žmonės - Žemaitija
62–72 / Donatas Mingėla. Iškilūs Palangos krašto žmonės - Žemaitija
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
62<br />
PAJÛRIO KRAÐTO ÞMONËS<br />
IÐKILÛS<br />
PALANGOS<br />
KRAÐTO ÞMONËS<br />
PARENGË DONATAS MINGËLA<br />
2006 m. „Þemaièiø þemës“ þurnalo redakcija pradëjo<br />
kurti iðkiliø Þemaitijos kraðto þmoniø biografijø duomenø<br />
bazæ, kuri publikuojama el. leidinyje „Þemaitija“<br />
http://www.samogit.lt. Joje ðiandien jau galima rasti<br />
nemaþai þiniø ir apie iðkilius palangiðkius, tuos, kurie<br />
èia gimë, gyveno, yra ðiam kraðtui daug kuo nusipelnæ,<br />
já garsinæ. Duomenø bazë nauja informacija yra<br />
papildoma nuolat. Kiekvienas ið Jûsø gali tapti jos kûrëju,<br />
jei savo surinktus duomenis apie iðkilius Þemaitijos<br />
kraðto þmones atsiøs el. paðtu zemaiciu@gmail.com.<br />
Ðiame þurnalo numeryje pateikiame svarbesnius<br />
duomenis apie nedidelæ dalá kultûros, ðvietimo srityje<br />
daug nuveikusiø þemaièiø, kurie yra susijæ su Palanga.<br />
Ðis sàraðas nëra baigtinis, tad ateityje já pildykime<br />
kartu. Laukiame Jûsø laiðkø. Juos galite siøsti ir paprastu<br />
paðtu: D. Gerbutavièiaus g. 10-213, LT-04317<br />
Vilnius. Tel. Vilniuje – 261 9670.<br />
Emilija Adiklienë. Pedagogë, <strong>Palangos</strong> kraðtotyrininkë. Gimë<br />
1906 m. Gyveno Palangoje. Lietuviø kalbos ir literatûros mokytoja<br />
dirbo apie 40 metø. Sovietmeèiu bûrë meno kolektyvus ir jiems<br />
vadovavo, viena ið pirmøjø <strong>Palangos</strong> kraðte pradëjo rinkti kurorto<br />
istorijà. Jos darbai savo svarbos nëra praradæ iki ðiol, ypaè kurorto<br />
gatviø istorija.<br />
Leandras Alminas. Kultûros ir visuomenës veikëjas, <strong>Palangos</strong><br />
kultûrinio gyvenimo ðauklys Lietuvos atgimimo metais. Gimë<br />
1927 m. Daugelá metø gyveno Palangoje. 5 metus vadovavo <strong>Palangos</strong><br />
kultûros skyriui, kurorte subûrë kaimo kapelà, vadovavo „Boèiø“<br />
kolektyvo dainininkams ir muzikantams, medþio droþëjø sekcijai,<br />
organizavo „Verpstës“ klubà, bûrë mieste gyvenanèius tremtinius.<br />
Þuvo 1990 m.<br />
Édouardas Francois André. Prancûzas, kraðtovaizdþio architektas,<br />
botanikas, <strong>Palangos</strong> parko projekto autorius. Gimë<br />
1840 m. liepos 17 d. Bourges (Prancûzija). Mirë 1911 m. spalio<br />
25 d. la Croixen-Touraine (Prancûzija). Staþavo Paryþiaus nacionaliniame<br />
gamtos istorijos muziejuje. Nuo 1860 m. dirbo Paryþiuje<br />
ákurto Þeldynø skyriaus vyr. sodininku; dalyvavo tvarkant Buttes-<br />
Chaumont’o ir kitus parkus. 1866 m. Seftono parko Liverpulyje<br />
(Didþioji Britanija) projektø konkurse laimëjo I vietà. Sukûrë parkø<br />
projektø Europoje ir Pietø Amerikoje. 1875–1876 m. tyrinëjo Kolumbijos,<br />
Ekvadoro ir Venesuelos augalijà. Ið ten parsiveþë 3 600<br />
augalø rûðiø kolekcijà. XIX a. pab. grafø Tiðkevièiø pakviestas dirbo<br />
Lietuvoje: parengë <strong>Palangos</strong>, Uþutrakio, Trakø Vokës ir Lentvario<br />
parkø projektus.<br />
Jo ankstyvuosiuose parkø projektuose vyravo ámantrios elipsës<br />
pavidalo formos. Vëliau jis siekë grieþtø formø pastatus darniai<br />
ákomponuoti á aplinkà. Jis pradëjo prie pastatø naudoti paprastesnes,<br />
staèiakampio pavidalo parko architektûros formas. 1892 m.<br />
buvo paskirtas Versalio nacionalinës sodininkystës mokyklos Kraðtovaizdþio<br />
architektûros katedros (pirmoji Prancûzijoje) profesoriumi.<br />
30 metø redagavo þurnalà „Revue Horticole“, paskelbë jame<br />
nemaþai savo straipsniø. Paraðë knygas „Sodø menas. Visuotinis<br />
traktatas apie parkø ir sodø kompozicijà“ (Art des Jardins. Traitë<br />
gënëral de la composition des Parcs et Jardins, 1879, 3 – 1983)<br />
„Bromelijiniø ðeimos augalai“ (Bromeliaceae Andreanae, 1889) ir<br />
kt. Nuo 1994 m. Prancûzijoje veikia É. F. André asociacija, tirianti ir<br />
propaguojanti jo kûrybiná palikimà. Ði asociacija palaiko ryðius ir<br />
su <strong>Palangos</strong> botanikos parku.<br />
Edmundas Andrijauskas. Architektas. Gimë 1954 m. birþelio 18 d.<br />
Palangoje. 1978 m. baigë Vilniaus inþineriná statybos institutà. 1978–<br />
1987 m. buvo Klaipëdos „Komprojekto“ architektø grupës vadovas,<br />
projektø vyr. architektas, 1987–1994 m. – Klaipëdos paminklø restauravimo<br />
projektavimo instituto architektas, vyr. architektas, nuo<br />
1992 m. – privaèios projektavimo ámonës vadovas. 1988–1990 m.<br />
– Sàjûdþio Klaipëdos tarybos narys. Nuo 1997 m. – Lietuvos architektø<br />
sàjungos Klaipëdos skyriaus pirmininkas. Svarbiausi jo sukurti<br />
projektai Klaipëdoje: gyvenamøjø namø kompleksas (1990),<br />
pastatø kompleksas „Vokieèiø namai“ turgaus aikðtëje (1993), vieðbuèio<br />
„Viktorija“ rekonstrukcija (1997). Yra suprojektavæs ir <strong>Palangos</strong><br />
gyvenamøjø namø.<br />
Leopoldas Petras Andrijauskas. Dailininkas. Gimë 1868 m. lapkrièio<br />
26 d. Siraièiuose (Telðiø r.), Þemaitijos dvarininkø ðeimoje.<br />
Vaikystëje buvo mokomas namuose. 1882 m. ástojo á Mintaujos<br />
realinës mokyklos antràjà klasæ. 1888 m. baigæs ðià mokyklà, iðvyko<br />
studijuoti á Peterburgo dailës akademijà. 1891 m. dalyvavo<br />
Miuncheno dailës parodoje ir pelnë apdovanojimà. 1897–1898 m.<br />
gyveno Paryþiuje, ten susipaþino su dailininku ir literatu K. Duninu-<br />
Markevièiumi, Nepriklausomaisiais dailininkais, dalyvavo jø Salono<br />
veikloje: 1897, 1898, 1990 m. èia eksponavo keletà savo paveikslø.<br />
Tais paèiais metais dalyvavo Varðuvos Dailiøjø menø draugijoje<br />
surengtoje parodoje, vëliau savo kûrybà rodë A. Kryvulto<br />
salone Varðuvoje. Aktyviai dailës parodose dalyvavo ir 1901–1906<br />
m. Baigæs dailës studijas, sugráþo á Lietuvà. Apsigyveno savo tëvo<br />
name Palangoje (Basanavièiaus g.). Dirbo grafo Felikso Tiðkevièiaus<br />
parko sodininku, o laisvu laiku tapë. Tarnyba pas grafus jam<br />
buvo ne bûtinas pragyvenimo ðaltinis, bet malonus uþsiëmimas –<br />
gamtos vaizdai daþna jo tema.<br />
1907 m. tëvas Leopoldui uþraðë Kentreliø dvarà, ir L. Andrijauskas<br />
iðvyko gyventi ten, nors po to daþnai lankydavosi Palangoje.<br />
1910 m. mirus tëvui, Leopoldas persikëlë gyventi á Siraièius. Ten<br />
gyveno, kûrë iki 1947 m. Mirë vieniðas Telðiø ligoninëje. Palaidotas<br />
Telðiø kapinëse, ðalia savo tëvø – Malvinos ir Engelberto Andrijauskø.<br />
Konstantinas Aris. XX a. mokslininkas, keliautojas, entomologas,<br />
verslininkas, Vidurinës Azijos tyrinëtojas. Gimë 1874 m. birþelio<br />
13 d. Palangoje. Mirë apie 1941 m. 1876 m. su tëvais iðvyko<br />
gyventi á Liepojà. Mokësi Liepojoje, Maskvoje. Dirbo vaistinëje.<br />
1897 m. praktikavosi Uzbekijoje. 1897–1909 m. organizavo ekspedicijas<br />
Vidurinëje Azijoje, Pamyre, Afganiztane, Persijoje, ten tyrinëjo<br />
gamtà, rinko ropliø ir vabzdþiø pavyzdþius. Vidurinëje Azijoje
jis iðaugino medvilnës plantacijas ir tapo milijonieriumi. 1922 m.<br />
gráþo á Lietuvà, gyveno Kaune. 1931 m. su Tadu Ivanausku dalyvavo<br />
ekspedicijoje Brazilijoje. Ekspedicijose surinktà zoologiniø eksponatø<br />
kolekcijà (30 tûkst. vnt.) padovanojo Vytauto Didþiojo universitetui<br />
(Kaunas). Paraðë dviejø tomø knygà „Mano kelionë á Vidurinæ<br />
Azijà“ (1933–1944).<br />
Mikelis Balèius. Kraðtotyrininkas, archeologas, kolekcininkas,<br />
daugelio straipsniø apie Ðventosios istorijà autorius. Gyvena Ðventojoje<br />
(<strong>Palangos</strong> m.).<br />
Eduardas Balsys. Kompozitorius. Gimë 1919 m. Mirë 1984 m.<br />
Nuo 1940 m. kurá laikà gyveno Palangoje pas tëvus, vëliau – Vilniuje.<br />
Juozas Baltiejus. Fotografas, spaudos bendradarbis. Yra dirbæs,<br />
bendradarbiavæs daugelyje pajûrio kraðto periodiniø leidiniø, Lietuvoje<br />
veikianèiose informacinëse agentûrose. Gyvena ir kuria Palangoje.<br />
Zita Baniulaitytë. Kultûros darbuotoja, audëja, kraðtotyrininkë,<br />
<strong>Palangos</strong> „Mëguvos“ folkloro kolektyvo viena ið pagrindiniø ákûrëjø<br />
ir vadovë, daugelio Palangoje organizuojamø tradiciniø kultûros<br />
renginiø, ágyvendinamø kultûros-ðvietimo projektø autorë ir organizatorë.<br />
Gyvena ir dirba Palangoje.<br />
Bronislovas Barauskas. Dvasininkas, <strong>Palangos</strong> klebonas monsinjoras,<br />
prelatas, Telðiø vyskupijos kancleris (paskirtas 1966 m.).<br />
Gimë 1908 m. spalio 19 d. Mirë 1985 m. Palaidotas <strong>Palangos</strong> ðventoriuje.<br />
Jonas Basanavièius (1851–1927). Valstybës, politikos, visuomenës,<br />
kultûros veikëjas, lietuviø tautos patriarchas, Lietuvos nepriklausomybës<br />
akto (1918 m. vasario 16 d.) signataras. Jis daþnai<br />
lankydavosi Palangoje, ypaè po 1923 m. Tuo laiku vasaromis Palanga<br />
buvo tapusi populiaria Lietuvos valstybës ir kultûros veikëjø<br />
susitikimø vieta. J. Basanavièius paraðë pirmàjà studijà apie Palangà<br />
– „Ið <strong>Palangos</strong> istorijos“ (1922). Áamþindami tautos patriarcho<br />
atminimà, palangiðkiai buvusá Tiðkevièiø bulvarà pavadino dr.<br />
Jono Basanavièiaus vardu. Taip ði pagrindinë kurorto gatvë vadinasi<br />
iki ðiol. 2002 m. kurorto centre, prie Vytauto ir Basanavièiaus<br />
gatviø sankryþos, pastatytas paminklas dr. Jonui Basanavièiui<br />
(skulptorius Juozas Zikaras).<br />
Jonas Bendorius. Muzikas. Gimë 1889 m. rugpjûèio 15 d.<br />
Marijampolëje. Mirë 1954 m. birþelio 27 d. Palangoje. Daþnai<br />
PAJÛRIO KRAÐTO ÞMONËS<br />
vasaras praleisdavo Palangoje, kur turëjo savo namus.<br />
Arûnas Bëkðta. Visuomenës, kultûros ir politikos veikëjas, aukðèiausios<br />
kvalifikacinës kategorijos restauravimo technologas (fizikas).<br />
Gimë 1955 m. geguþës 11 d. Palangoje. 1962–1973 m. mokësi<br />
Ðiauliø 9-oje vidurinëje mokykloje, 1973–1978 m. studijavo Vilniaus<br />
universiteto Fizikos fakultete. Nuo 1980 m. dirbo Lietuvos<br />
dailës muziejaus Prano Gudyno restauravimo centre. 1992–1994 m.<br />
buvo LR Kultûros ir ðvietimo ministerijos departamento direktorius.<br />
1994 m. pradëjo dirbti Lietuvos dailës muziejaus direktoriaus<br />
pavaduotoju. Buvo Kultûros ministro konsultantas kultûros paveldo<br />
klausimais. Nuo 1997 m. – kultûros viceministras, 1998–1999 m.<br />
– pramogø koordinatorius Valstybës tarnautojø tobulinimosi centre<br />
bei Atviros Lietuvos fonde. 1999 m. birþelio mën. buvo paskirtas<br />
Kultûros ministru ir ðias pareigas ëjo R. Pakso ir A. Kubiliaus vadovaujamose<br />
vyriausybëse.<br />
Birutë. Lietuvos Didþiojo kunigaikðèio Kæstuèio þmona, Vytauto<br />
motina. Pasak legendos, ji kildinama ið <strong>Palangos</strong> apylinkiø, buvusi<br />
Vydimanto dukra, vaidilutë, o vëliau – antroji Kæstuèio þmona. Vytautas<br />
– vyriausias Kæstuèio ir Birutës sûnus, gimæs apie 1350 m.<br />
Jie dar turëjo sûnus Tautvilà ir Þygmantà, dukras Miklausà, Danutæ<br />
ir Ringailæ. Dël konkreèios Birutës mirties datos, vietos, palaidojimo<br />
aplinkybiø istorikai nesutaria. Þemaièiai, ypaè <strong>Palangos</strong> kraðto<br />
þmonës, linkæ laikyti, kad Birutë po Kæstuèio mirties gráþo á Palangà,<br />
toliau kurstë ðventàjà ugná, o po mirties buvo palaidota Palangoje,<br />
Birutës kalno paðlaitëje, kur pastatyta Konstancijos Petrikaitës-Tulienës<br />
skulptûrëlë „Birutë“.<br />
Borisas Bruckus. Mokslininkas. Gimë Palangoje 1874 m. Mirë<br />
1968 m. Iðgarsëjo kaip stambus ekonomistas-agrarininkas. Profesoriavo<br />
Berlyne. Hitleriui paëmus valdþià, iðvyko gyventi á Paryþiø,<br />
1936 m. – á Jeruzalæ. Èia jis pradëjo profesoriauti Hebrajø universitete.<br />
Savo mokslo darbuose daugiausia nagrinëjo þemës ûkio ekonomikos<br />
problemas, nemaþai darbø skyrë sovietø ekonomikos analizei,<br />
árodinëjo socialistinës planinës ekonomikos neefektyvumà.<br />
(Nukelta á 64 p.)<br />
Nuotraukose apaèioje (ið kairës): statoma <strong>Palangos</strong> Romos katalikø<br />
baþnyèia; mûrinë <strong>Palangos</strong> sinagoga. XX a. pr. Nuotraukos ið redakcijos<br />
archyvo<br />
ÞEMAIÈIØ ÞEMË 2007 / 2<br />
63
64<br />
PAJÛRIO KRAÐTO ÞMONËS<br />
(Atkelta ið 63 p.)<br />
Julius Bruckus. Istorikas, politikos veikëjas, vienas ið sionistinio<br />
sàjûdþio Rusijoje vadovø. Gimë 1870 m. Palangoje. Mirë 1951 m.<br />
1903 m. Peterburge susitiko su ten atvykusiu derybø su Rusijos<br />
vyriausybës vadovu Teodoru Hercliu. Spalio revoliucijà sutiko prieðiðkai.<br />
Po jos gráþo á Lietuvà. 1922 m., kai M. Soloveièikas iðvyko ið<br />
Lietuvos, vietoje jo trumpam dirbo ministru þydø reikalams. Po to<br />
iðvyko gyventi á Berlynà. Atëjus á valdþià naciams, iðvyko gyventi á<br />
JAV, vëliau – á Izraelá. Yra paskelbæs nemaþai medþiagos ið þydø<br />
istorijos. Raðë ir karaimø istorijos klausimais.<br />
Butkø Juzë (tikr. Juozas Butkus). Daraktorius, mokytojas, muziejininkas,<br />
poetas. Gimë 1893 m. liepos 21 d. Paþvelsyje (Kuliø<br />
vlsè., Plungës r.). Mirë 1947 m. balandþio 22 d. Klaipëdoje. Palaidotas<br />
Telðiuose. 1917 m. baigë gimnazijà Voroneþe, studijavo Maskvos,<br />
Berlyno, Jenos universitetuose literatûrà, pedagogikà, psichologijà,<br />
estetikà. Dar besimokydamas gimnazijoje, pradëjo kurti eilëraðèius,<br />
raðyti scenai skirtus kûrinius. Dirbo Palangoje, Èikagoje,<br />
Tauragëje, Ukmergëje, Klaipëdoje (mokytojavo, dirbo „Klaipëdos<br />
þiniose“), Telðiuose. Pabuvojo JAV. 1926 m. gráþæs á Lietuvà,<br />
dëstë Tauragës aukðtesniojoje komercijos mokykloje. Ásteigë<br />
Dionizo Poðkos liaudies universitetà. Po valstybës perversmo pateko<br />
á Varniø koncentracijos stovyklà. Vëliau mokytojavo Ukmergëje.<br />
Po karo dirbo Telðiø dramos teatro ir „Alkos“ muziejaus direktoriumi.<br />
Nuo 1911 m. savo kûrybà spausdino periodikoje. Daþniausiai<br />
pasiraðinëdavo Butkø Juzës pavarde, o kartais ir J. Velënaièio,<br />
B. Jurgino, Buteikos slapyvardþiais.<br />
Emilija Èerneckienë. Tautodailininkë (audëja). Gimë 1915 m.<br />
geguþës 15 d. Antruosiuose Kuluose (Skuodo r.). 1959–1992 m.<br />
dirbo Klaipëdos dailës kombinate. Nuo 1959 m. dalyvauja liaudies<br />
meno parodose Lietuvoje ir uþsienyje. Yra surengusi nemaþai individualiø<br />
kûrybos parodø: Vilniuje (1985, 1992), Palangoje (1985,<br />
1993, 1995). Iðaudë dag tradiciniø lovatiesiø, rankðluosèiø, staltiesiø,<br />
dekoratyviniø kilimø, uþuolaidø, drabuþiø ir ávairiø ðaliø tautiniø<br />
kostiumø audiniø. IV respublikinëje audëjø parodoje Panevëþyje<br />
jai suteiktas Audëjø audëjos titulas (1988). Sukûrë tautiniø<br />
kostiumø Vytauto Didþiojo universiteto, <strong>Palangos</strong> „Boèiø“, „Mëguvos“,<br />
Telðiø „Èiuèiuroks“, Klaipëdos „Kurðiø ainiø“ ir daugeliui kitø<br />
folkloro ansambliø. Jos kûriniø yra saugoma Lietuvos nacionaliniame,<br />
Maþosios Lietuvos, Kretingos, Skuodo ir keliuose kituose muziejuose.<br />
Albinas Èepys. Architektas. Gimë 1917 m. vasario 8 d. Skëriø<br />
kaime. Dirbo Kaune, Klaipëdoje, Palangoje. Pats reikðmingiausias<br />
jo kûryboje – <strong>Palangos</strong> laikotarpis.<br />
Marijonas Daujotas. Miðkininkas, mokslininkas (þemës ûkio<br />
mokslø kand., 1960 m.). Gimë 1891 m. liepos 20 d. Liepojoje (Latvija),<br />
þemaièiø ðeimoje. Mirë 1975 m. lapkrièio 13 d. Girionyse<br />
(Kauno r.). Mokësi Minsko gimnazijoje, 1915 m. baigë Pulavø (Lenkija)<br />
þemdirbystës ir miðkininkystës institutà. 1915 m. buvo mobilizuotas<br />
á Rusijos kariuomenæ. Dël sveikatos sutrikimø netrukus<br />
paleistas á atsargà ir iðsiøstas dirbti miðkininku á Saratovo gubernijà<br />
(Rusija). 1916–1921 m. dirbo miðkininku Kamyðine (Saratovo<br />
gubernija, Rusija). 1921 m. gráþo á Lietuvà ir ásidarbino Panevëþio<br />
miðkø urëdijoje. Á Kretingà paskirtas 1922 m. Èia urëdu dirbo iki<br />
1940 m. 1922–1940 m. buvo Skuodo, Kretingos miðkø urëdas. Lietuvos<br />
smëlynø apþeldinimo pradininkas, 1925–1930 m. organizavo<br />
<strong>Palangos</strong> ir Ðventosios pajûrio smëlio kopø apþeldinimà puðimis.<br />
Vadovavo <strong>Palangos</strong>–Ðventosios pajûrio ruoþo apþeldinimo, apmiðkinimo<br />
darbams. 1950–1975 m. dirbo Miðkø institute. Mokslinio<br />
darbo sritis – miðkø atkûrimas, þemdirbystei netinkamø plotø apþeldinimas.<br />
Raimondas Daukða. Dailininkas (tapytojas ekspresionistas). Gimë<br />
1962 m. Palangoje. Gyvena ir kuria Palangoje. Vienas radikaliausiø<br />
Klaipëdos zonos dailininkø. Tapo abstrakèias kompozicijas<br />
pelenais ant faneros.<br />
Pranas Dëdinas. Mokslininkas (medicinos m. dr.), Sibiro tremtinys.<br />
Gimë 1930 m. sausio mën. 2 d. Ritiniuose. Mokësi Gelgaudiðkyje,<br />
Ðakiuose. Studijavo medicinà Irkutske, Kaune. 1969 m.<br />
Palangoje ákûrë reabilitacijos filialà, 1977 m. Vilniaus þemës ûkio<br />
ekonomikos institute – ergonomikos laboratorijà.<br />
Vladislovas Duseika. Dvasininkas. 1863 m. uþ ryðius su sukilëliais<br />
caro valdþios iðtremtas ið Lietuvos. Á Palangà gráþo 1871 m.<br />
Mirë Palangoje 1890 m.<br />
Balys Dvarionas. Kompozitorius, dirigentas, pianistas, pedagogas,<br />
profesorius (1947), A. Dvarionienës vyras, A. Dvarionaitës ir<br />
J. Dvariono tëvas. Gimë 1904 m. birþelio 19 d. Liepojoje. Mirë<br />
1972 m. rugpjûèio 23 d. Vilniuje. Palaidotas Palangoje.<br />
Aldona Smilgaitë, Dvarionienë. Pianistë, kompozitoriaus Balio<br />
Dvariono þmona. Gimë 1907 m. vasario 27 d. Sankt Peterburge.<br />
Mirë 1982 m. rugpjûèio 25 d. Palangoje.<br />
Tomas Giniotis. Visuomenës veikëjas. Gimë 1940 m. birþelio<br />
25 d. Palangoje, tarnautojø ðeimoje. Baigæs Darbënø vidurinæ mokyklà,<br />
studijavo Þemës ûkio akademijos Miðkø fakultete. Akademijà<br />
baigë 1963 m. ágydamas inþinieriaus miðkininko specialybæ.<br />
Iki 1975 m. dirbo girininku Ðilutës miðkø ûkyje. Kelyje ávykus eismo<br />
avarijai, buvo sunkiai suþeistas, neteko regëjimo. Po ilgo gydymo<br />
Kaune prof. E. Daktaravièienës dëka regëjimas ið dalies buvo<br />
gràþintas. 1976–1979 m. dirbo darbininku LASS Ðiauliø ámonëje,<br />
vadovavo LAD Ðiauliø miesto ir rajono organizacijai, ámonës profsàjungos<br />
vietos komitetui. Nuo 1982 m. vasario mën. paskirtas<br />
Ðiauliø akløjø ámonës direktoriaus pavaduotoju kadrø ir akløjø reabilitacijos<br />
reikalams. Tais paèiais metais baigë Ðiauliø pedagoginá<br />
institutà ir ásigijo tiflopedagogo specialybæ. Nuo 1989 m. vasario<br />
vidurio – ámonës „Áranga“ direktorius.<br />
Feliksas Einas. Aktorius. Gimë 1927 m. geguþës 22 d. Bûtingëje.<br />
Mirë 1991 m. kovo 8 d. Klaipëdoje. 1949 m. baigë Klaipëdos muzikinës<br />
komedijos teatro studijà. 1947–1972 m. vaidino Klaipëdos<br />
dramos teatre (1945–1951 m. veikë kitais pavadinimais). 1972–<br />
1987 m. – Kauno, nuo 1987 m. – Klaipëdos muzikiniø teatrø artistas.<br />
Sukûrë raiðkiø, daþniausiai ne pagrindiniø, vaidmenø. Svarbesni<br />
jo sukurti vaidmenys dramos spektakliuose: Bartkus (B. Sruogos<br />
„Apyauðrio dalia“, 1956), Teisëjas (J. Gruðo „Tëvas ir sûnus“,<br />
1959); muz. spektakliuose – Meras (R. Planàuette’o „Kornevilio varpai“,<br />
1948), Bartolas (G. Rossini „Sevilijos kirpëjas“, 1949), Ðeðkutis,<br />
Slunkius (A. Braþinsko „Pagramanèio ðnekuèiai“, 1976), Daktaras<br />
Spineloèis (G. Puccini „Dþanis Skikis“, 1979), Vyskupas (A. Þigaitytës<br />
„Maþvydas“, 1988). Vaidino filmuose („Waterloo“, 1970,<br />
reþ. S. Bondarèiukas; „Smokas ir Maþylis“, 1975, reþ. R. Vabalas).<br />
Jurgis Galdikas. Kunigas, pedagogas, filosofijos mokslø daktaras.<br />
Gimë 1883 m. balandþio 23 d. Kretingos apskrities Lazdininkø<br />
kaime. Mokësi Palangoje, Kaune, Insbruke, Louvaine. Kurá laikà<br />
buvo Telðiø vyskupystës kanauninkas, Telðiø kunigø seminarijos<br />
inspektorius, Ðilalës, <strong>Palangos</strong> klebonas, Ðiauliø vikaras. Mirë<br />
1963 m. birþelio 17 d. Ðilalëje.<br />
Vytautas Galdikas. Dailininkas, muzikos instrumentø meistras.<br />
Gimë apie 1927 m. Palangoje, kur ðiuo metu ir gyvena, kuria. Mokësi<br />
Telðiø taikomosios dailës technikume.<br />
Rimantas Garolis. Ekonomistas, visuomenës veikëjas. Gimë<br />
1957 m. balandþio 5 d. Kretingos rajone. 1980 m. baigë Vilniaus<br />
universitetà, kur ásigijo ekonomisto specialybæ. 1997–2007 m. buvo<br />
<strong>Palangos</strong> miesto savivaldybës tarybos narys. 2007 m., prieð iðren-
kant á <strong>Palangos</strong> miesto tarybà, dirbo <strong>Palangos</strong> miesto savivaldybës<br />
administracijos direktorium.<br />
Meèislovas Gedvilas. Valstybës ir visuomenës veikëjas, pedagogas.<br />
1923–1927 m. mokytojavo <strong>Palangos</strong> progimnazijoje. 1940 m.<br />
ávedus sovietø valdþià Lietuvoje, buvo Liaudies vyriausybës vidaus<br />
reikalø ministras, Liaudies Seimo vicepirmininkas, 1946–<br />
1956 m. – LTSR Ministrø tarybos pirmininkas, 1957–1973 m. –<br />
ðvietimo ministras.<br />
Algis Genutis. Dvasininkas. <strong>Palangos</strong> klebonas, dekanas kanauninkas,<br />
baþnytinës teologijos mokslø daktaras, buvæs Telðiø<br />
kunigø seminarijos rektorius. Dësto Klaipëdoje ir Kaune. Gimë 1959<br />
m. geguþës 13 d. Kunigu áðventintas 1983 m. geguþës 29 d.<br />
Petras Gintalas. Dailininkas, metalo dizaineris. Gimë 1945 m.<br />
balandþio 23 d. (tikr. – 1944 m. rugpjûèio 24 d. (P. G.) Telðiuose.<br />
1951 m. pradëjo mokytis J. Þemaitës vidurinëje mokykloje. 1952 m.<br />
kartu su tëvais apsigyveno Palangoje. 1963 m. baigë vidurinæ mokyklà.<br />
Nuo 1964 m. mokësi Vilniaus dailës instituto dizaino katedroje.<br />
Dëstytojai: prof. F. Daukantas, prof. V. Drëma, doc. A. Purys,<br />
prof. J. Burneika, dëst. Petkevièius ir kt. 1969 m. apgynë baigiamàjá<br />
darbà. Vadovas dëst. A. Bielskis. Specialybë – dailininkas-konstraktorius<br />
(dizaineris).<br />
Parodose dalyvauja nuo 1972 m. 1968–1970 m. dirbo Technikos<br />
estetikos instituto Vilniaus filiale (VTEMTI) dizaineriu.<br />
Nuo 1970 m. gyveno ir dirbo Telðiuose, Taikomosios dailës technikume<br />
dëstytoju, nuo 1986 m. – Telðiø aukðtesniosios taikomosios<br />
dailës mokyklos dëstytoju, nuo 1998 m. – Vilniaus dailës akademijos<br />
(VDA) Telðiø taikomosios dailës skyriaus dëstytoju, nuo<br />
1999 iki 2003 m. – direktorium, nuo 2003 iki 2007 m. – VDA Telðiø<br />
dailës fakulteto dekanu. Nuo 1985 m. kuruoja Respublikines medalininkø<br />
stovyklas Telðiuose. Paskutiniais metais daþnai lankosi ir<br />
daug laiko praleidþia Palangoje, kur gyvena jo tëvas. Iðsamiau:<br />
http://www.tddf.vda.lt/gintalas/biografija.htm/.<br />
Petras Grecevièius. Architektas, visuomenës veikëjas, pedagogas,<br />
Lietuvos architektø sàjungos narys, Lietuvos kraðtovaizdþio<br />
architektø sàjungos narys. Gimë 1945 m. birþelio 28 d. Vilniuje.<br />
1974 m. baigë studijas Vilniaus inþineriniame statybos institute.<br />
1976–1979 m. studijavo Lietuvos statybos ir architektûros moksliniø<br />
tyrimø institute Kaune. 1982 m. apgynë disertacijà „Pabaltijo<br />
kurortø rekreaciniø paslaugø sistemø architektûrinis erdvinis planavimas“.<br />
1982 m. persikëlë gyventi á Palangà. Lietuvos atgimimo<br />
metais aktyviai ásijungë á kurorto visuomeniná gyvenimà, buvo iðrinktas<br />
miesto Tarybos nariu. Dirbo Lietuvos mokslø akademijos<br />
Botanikos institute. 1991 m., ásteigus Klaipëdos universitetà, pradëjo<br />
vadovauti Rekreacijos katedrai, nuo 2002 m. – Rekreacinës<br />
architektûros ir kraðtotvarkos katedrai. 2004 m. pavasará iðrinktas<br />
Klaipëdos universiteto Gamtos ir matematikos mokslø fakulteto<br />
dekanu. Ðias pareigas eina iki ðiol. Klaipëdos apskrities turizmo<br />
tarybos vicepirmininkas. Kaip mokslinis ekspertas dirbo rengiant<br />
Lietuvos ilgalaikës plëtros strategijà iki 2015 m., Klaipëdos apskrities,<br />
<strong>Palangos</strong> miesto, Tauragës apskrities, Skuodo rajono ir kitus<br />
strateginës plëtros planus, Vakarø Lietuvos turizmo strategijà, Lietuvos<br />
saugomø teritorijø strategijà.<br />
Gediminas Griðkevièius. Poetas, þurnalistas. Gimë 1948 m. kovo<br />
17 d. Èekiðkëje (Kauno r.). Baigë Vilniaus universitetà. Dirbo<br />
Lietuvos radijuje, keliø Kelmës, Klaipëdos, <strong>Palangos</strong> laikraðèiø redakcijose,<br />
1991–1992 m. – laikraðèio „Palanga“ redaktorium. Paskelbë<br />
poezijos vaikams rinkinius „Saugosiu saulutæ“ (1979), „Kà<br />
vaikai galvoja“ (1991).<br />
Juozas Griuðys. Dailininkas. Gyvena ir kuria Palangoje.<br />
Jonas Grunda. Dailininkas (keramikas). Gimë 1946 m. gegu-<br />
PAJÛRIO KRAÐTO ÞMONËS<br />
þës mënesio 16 dienà Obeliuose. Gyvena Palangoje.<br />
Jonas Ilskis. Dvasininkas, ilgametis <strong>Palangos</strong> klebonas. Gimë<br />
1907 m. Mirë 1985 m. Po Antrojo pasaulinio karo buvo suimtas ir<br />
iðtremtas á Rusijà. Á Lietuvà gráþo 1956 m. Po to dar kunigavo<br />
Þemaitijoje. Gyvendamas Viekðniuose paraðë <strong>Palangos</strong> ir<br />
Vieðkniø baþnyèiø istorijas. 1998 m. sûnëno, Telðiø vyskupo Antano<br />
Vaièiaus rûpesèiu iðleisti J. Ilskio prisiminimai „Mano gyvenimo<br />
takelis“.<br />
Jonas Jaskaudas. Religiniø knygø sudarytojas, leidëjas. Gimë<br />
apie 1742 m., greièiausiai <strong>Palangos</strong> apylinkëse. Mirë po 1797 m.<br />
Kostas Jurgutis. Fotografas. Gimë 1896 m. Kretingoje. Baigë<br />
Kretingos pradinæ mokyklà. Vëliau gyveno Klaipëdos kraðte. Pirmojo<br />
pasaulinio karo metais buvo mobilizuotas á Vokietijos kariuomenæ.<br />
Tarnaudamas iðmoko fotografuoti. Gráþæs po karo á Lietuvà,<br />
atsidëjo fotografijai. 1919 m. ásikûrë Tauragëje, ten turëjo savo fotografijos<br />
ateljë. 1920 m. atvyko gyventi á Kretingà. Èia, prie Birutës ir<br />
Mëguvos gatviø sankryþos, iðsinuomojo patalpas ir ákûrë fotografijos<br />
ateljë. Darë ávairias nuotraukas. 1932 m. persikëlë gyventi á<br />
Klaipëdà, 1939 m. vël ásikûrë Kretingoje. Èia jis darydavo fotografijas<br />
ir leidþiamiems atvirukams. Yra dirbæs fotografu ir Palangoje.<br />
Vladas Rafaelis Jurgutis. Politikas, ekonomistas, akademikas,<br />
Lietuvos banko ákûrëjas, kunigas, Lietuviø finansø mokslo pradininkas,<br />
finansø terminijos kûrëjas, Lietuvos mokslø akademijos<br />
narys (1941), Lietuvos Mokslø akademijos pirmininkas, profesorius.<br />
Gimë 1885 m. Palangoje, Piktuiþio gatvëje (dabar namo nr.<br />
17). Mirë 1966 m. sausio 9 d. Vilniuje. Palaidotas Palangoje. Mokësi<br />
Palangoje, Kaune, Petrapilyje, Miunchene. 1906 m. baigë Þemaièiø<br />
kunigø seminarijà Kaune (1908 m. áðventintas kunigu). 1910 m.<br />
Sankt Peterburge baigë Dvasinæ katalikø akademijà, 1913 m. –<br />
Miuncheno universiteto Valstybës ûkio fakultetà. Jis buvo vienas ið<br />
Ateitininkø organizacijos steigëjø. 1916–1917 m. – Saratovo, 1918–<br />
1920 m. – Þemaièiø kunigø seminarijos profesorius, prefektas. 1920–<br />
1922 m. buvo Seimo atstovas (nuo Lietuvos krikðèioniø demokratø<br />
partijos; 1922 m. ið ðios partijos iðstojo). 1922 m. vasario – rugsëjo<br />
mënesiais buvo uþsienio reikalø ministras. 1922 m. rugsëjo –<br />
1929 m. lapkrièio mënesiais – Lietuvos banko valdytojas, faktiðkasis<br />
pinigø emisijos politikos vadovas. 1925–1940 m. dëstë Vytauto<br />
didþiojo universitete (iki 1930 m. – Lietuvos universitetas), nuo<br />
1929 m. – ðio universiteto Finansø katedros vedëjas. Èia jam<br />
1925 m. suteiktas profesoriaus vardas. 1929–1940 m. buvo Valstybës<br />
Tarybos narys. 1940–1943 m. dëstë Vilniaus universitete, 1941–<br />
1943 m. dirbo ðio universiteto Ekonomikos fakulteto dekanu. 1942–<br />
1943 m. buvo Lietuvos mokslø akademijos pirmininkas. Per naciø<br />
okupacijà su kitais nuo sunaikinimo iðgelbëjo Lietuvos mokslø akademijos<br />
bibliotekà. 1941 m. spalio – 1942 m. kovo mënesiais buvo<br />
kraðto ûkio generalinis tarëjas, prieðinosi naciø ûkio politikai Lietuvoje,<br />
pateikë savàjà ûkio tvarkymo koncepcijà. 1943 m. kovo mënesá<br />
dël antinacistinio pogrindþio agitacijos prieð lietuviø mobilizacijà<br />
á Vokietijos kariuomenæ kaip vienas ákaitø suimtas ir ákalintas<br />
Stutthofo koncentracijos stovykloje (vadovavo èia ákurtam slaptam<br />
ðvietimo bûreliui, vadinamajai Stutthofo akademijai). 1945 m. pavasará<br />
stovyklà uþëmus Sovietø kariuomenei, gràþintas á Lietuvà,<br />
po to du mënesius tardytas ir kalintas Vilniuje, NKVD pastato rûsyje.<br />
Nuo 1945 m. liepos mënesio dëstë Vilniaus universitete, buvo<br />
Finansø ir kredito katedros vedëjas. 1946 m. liepos mënesá atleistas<br />
ið uþimamø pareigø. Pensija jam skirta tik nuo 1957 m.<br />
Svarbiausi Vlado Jurguèio paraðyti veikalai: „Finansø mokslo<br />
pagrindai“, „Pinigai“ (abu 1938), „Bankai“ (1940), „Lietuvos finan-<br />
(Nukelta á 66 p.)<br />
ÞEMAIÈIØ ÞEMË 2007 / 2<br />
65
66<br />
PAJÛRIO KRAÐTO ÞMONËS<br />
(Atkelta ið 65 p.)<br />
sø istorija“ (rankraðtis saugomas Lietuvos mokslø akademijos bibliotekoje).<br />
1928 m. Vladas Jurgutis apdovanotas Gedimino 2 laipsnio,<br />
1934 m. – Vytauto Didþiojo 2 laipsnio ordinu. Palangoje, J. Piktuiþio<br />
gatvës 17-as namas, kuriame gimë Vladas Jurgutis, paþenklintas<br />
atminimo stela.<br />
Markas Judelis. Pedagogas, jidið kalbininkas, visuomenës veikëjas.<br />
Gimë Palangoje 1897 m. Mirë 1975 m. XX a. 3 deðimtmeèio<br />
pradþioje. Dëstë Ukmergës þydø gimnazijoje, daug raðë pedagogikos<br />
klausimais. 1923 m. buvo þydø tautos Tarybos, vadovaujanèiojo<br />
tautinës autonomijos organo, vienas ið vadovø. Redagavo laikraðèius<br />
jidið kalba. 1936 m. iðvyko á JAV, nuo 1970 m. gyveno<br />
Izraelyje. Paraðë kapitalinæ jidið gramatikà, paskelbë daugelá mokslo<br />
straipsniø. Svarbiausias jo gyvenimo kûrinys – 12 tomø aiðkinamasis<br />
jidið kalbos þodynas.<br />
Jonas Kentra. Teisininkas (notaras), 1941 m. Sibiro kankinys.<br />
Gimë 1869 m. Palangoje. Mirë 1942 m. gruodþio 27 d. Reðotuose<br />
(Krasnojarsko sritis, Rusija). Mokësi <strong>Palangos</strong> progimnazijoje ir<br />
Liepojos gimnazijoje. Iki Pirmojo pasaulinio karo gyveno Palangoje.<br />
Apie 1918 m. persikëlë gyventi á Kretingà. 1919 m. paskirtas<br />
taikos teisëju, vëliau dirbo notaru. Ið pradþiø gyveno Darbënø (Vilniaus)<br />
gatvëje, vëliau ásigijo dviejø aukðtø mûriná namà Kretingoje,<br />
prie Turgaus (Rotuðës) aikðtës. Dalá patalpø nuomavo apskrities<br />
valdybai ir Lietuvos bankui. Þemës reformos metu nusipirko Lukauskiø<br />
dvarelá prie Budriø (Kretingos r.). Dalyvavo labdaringoje<br />
veikloje, priklausë Ðv. Vincento Paulieèio draugijai. 1941 m. birþelio<br />
14 d. kartu su kaimynystëje gyvenusiais Aleksandru Stulginskiu,<br />
gydytoju Karoliu Parèevskiu, þentu Vytautu Mongirdu buvo iðveþtas<br />
á Reðotø lagerá (Niþnij Ingaðo r., Krasnojarsko kr., Rusija).<br />
SSRS vidaus reikalø liaudies komisariato Ypatingojo pasitarimo<br />
1943 m. sausio 2 d., jau po mirties, nuteistas 5 metams lagerio.<br />
Dainius Kepenis. Visuomenës veikëjas, verslininkas, sportininkas,<br />
<strong>Palangos</strong> sveikatos mokyklos vadovas, Sveikatos sàjungos<br />
prezidentas. Gimë 1952 m. rugpjûèio 18 d. Klaipëdoje. Baigë Klaipëdos<br />
K. Donelaièio vidurinæ mokyklà, po to studijavo Kaune, Kûno<br />
kultûros institute. Baigæs já, dirbo kûno kultûros mokytoju, sporto<br />
treneriu, Klaipëdos buriavimo mokyklos direktorium. Pats buriavo<br />
ávairiausiø klasiø burlaiviais, buvo Lietuvos baidariø èempionas.<br />
1974 m. vedë. Praëjus keliems metams, su ðeima gráþo gyventi á<br />
Palangà. 1982–1988 m. buvo <strong>Palangos</strong> sporto komiteto pirmininkas.<br />
Daug prisidëjo, kad bûtø nutiestas <strong>Palangos</strong> dviraèiø takas,<br />
pastatyti „Lino“, ir „Jûratës“ baseinai, teniso kortai, bëgimo klubas.<br />
Vëliau kurá laikà gyveno Vilniuje, kur dirbo valstybinio Kûno kultûros<br />
komiteto pirmininku. 1990 m. sausio 13 d. kartu su kitais bendraminèiais<br />
Vilniuje ákûrë Sveikatos sàjungà. 1989 m. vël persikëlë<br />
gyventi á Palangà. 1990 m. spalio 1 d. Palangoje buvo ásteigta<br />
Sveikatingumo mokykla. Greitai po to D. Kepenis tapo jos direktoriumi.<br />
Aktyviai dalyvauja <strong>Palangos</strong> visuomeniniame gyvenime, organizuoja<br />
Palangoje vykstanèias tradicines „Ruoniø“ ðventes –<br />
maudynes <strong>Palangos</strong> jûroje þiemos metu.<br />
Leonas Kiauleikis. Prozininkas, publicistas. Gimë 1927 m. rugsëjo<br />
13 d. Palangoje. Nuo 1949 iki 1956 m. dirbo laikraðèio „Tiesa“,<br />
vëliau – þurnalo „Ðluota“ redakcijoje, o nuo 1971 m. redagavo Vilniaus<br />
kuro aparatûros gamyklos laikraðtëlá „Darbininko garbë“. Iðleido<br />
apybraiþø, feljetonø rinkiniø, romanà „Gervazijus“ (1978).<br />
Anþela Lukoèiûtë-Khaimovich. Dailininkë (tapytoja, grafikë).<br />
Gimë 1967 m. rugsëjo 2 d. Palangoje. Yra iðvykusi gyventi á JAV.<br />
Remigijus Alvydas Kirstukas. <strong>Palangos</strong> miesto meras. Gimë<br />
1946 m. lapkrièio 18 d. Klaipëdoje. Vidurinæ mokyklà baigë Kaune.<br />
Nuo 1964 m. mokësi Kauno medicinos instituto Gydomajame fakultete.<br />
Ðá institutà baigë 1970 m. Tais paèiais metais pradëjo dirbti<br />
<strong>Palangos</strong> sanatoriniø-kurortiniø ástaigø susivienijime „Jûratë“ gydytoju,<br />
vëliau – skyriaus vedëju. 1979–1992 m. buvo <strong>Palangos</strong><br />
fizioterapijos gydyklos vyriausiasis gydytojas. 1994–2000 m. dirbo<br />
privaèiame versle, 2000–2003 m. buvo <strong>Palangos</strong> miesto ligoninës<br />
vyriausiasis gydytojas, 2004–2005 m. – Klaipëdos jûrininkø ligoninës<br />
<strong>Palangos</strong> sveikatos prieþiûros centro vadovas. 2000 m. tapo<br />
Liberalø sàjungos nariu, <strong>Palangos</strong> „Rotary“ klubo nariu, Liberalø<br />
centro sàjungos <strong>Palangos</strong> skyriaus pirmininku. 2002 m., 2007 iðrinktas<br />
<strong>Palangos</strong> miesto savivaldybës tarybos nariu, <strong>Palangos</strong><br />
miesto meru.<br />
Sigita Kiðonaitë-Auþelienë. Dailininkë (grafikë). Gimë 1948 m.<br />
Kaune. Gyvena ir kuria Palangoje.<br />
Algirdas Norbertas Konèius. Mokslininkas, miðkininkas, visuomenës<br />
veikëjas, Lietuvos muziejø bièiulis, etnokultûros tyrinëtojo,<br />
fiziko, profesoriaus Igno Konèiaus sûnus. Gimë 1915 m. birþelio<br />
6 d. Vaikystëje kartu su savo tëvu daug laiko praleido Palangoje,<br />
kur tëvai turëjo namus, þemës. Paskutiniuosius savo gyvenimo<br />
deðimtmeèius praleido Vilniuje, ten ir mirë – 2006 m.<br />
Ignas Konèius. Profesorius, etnografas, fizikas, muziejø kûrëjas.<br />
Gimë 1886 m. liepos 31 d. Purvaièiø k. (Plungës r.). Mirë 1975 m.<br />
vasario 19 d. JAV. Mokësi Palangoje, Liepojoje, Petrapilyje. Fizikas,<br />
taèiau visà gyvenimà domëjosi Þemaièiø kraðto etnografija,<br />
kultûros praeitimi. Profesoriaus vardas jam suteiktas 1932 m. Þemaitijos<br />
kryþius ir koplytëles pradëjo suraðinëti ir fotografuoti dar<br />
bûdamas studentas. Ðá darbà tæsë 30 metø ir ið viso suraðë 3 234<br />
kryþius ir koplytëles. Jo iniciatyva ákurtas Kauno „Tëviðkës“ muziejus.<br />
Buvo vienas ið Kretingos muziejaus ákûrëjø. Padëjo rinkti<br />
etnografinæ medþiagà Ðiauliø „Auðros“, Telðiø „Alkos“ muziejams.<br />
1941 m. buvo areðtuotas ir iðveþtas suðaudyti á Èervenæ, bet per<br />
stebuklà liko gyvas. Karo metais rûpinosi pagalba nuo karo nukentëjusiems<br />
þmonëms. 1944 m. pasitraukë á Vakarus, vëliau apsigyveno<br />
JAV. Iðleido knygas „Þemaièio ðnekos“, „Þemaièiø kryþiai ir<br />
koplytëlës“, „<strong>Palangos</strong> kraðtas“, „Þemaièiø padangës kryþiø ir koplytëliø<br />
statistika“, „Medþio droþiniai gimtajam kraðtui atminti“, paskelbë<br />
nemaþai mokslo darbø. Keletas jo knygø iðleista po mirties<br />
JAV ir Lietuvoje. „Mano eitasis kelias“ iðspausdinta 2001 m. Vilniuje.<br />
I. Konèiui mirus, jo rankraðèiai, kitas raðytinis palikimas buvo<br />
persiøsti á Lietuvà ir ðiuo metu saugoma Þemaièiø dailës muziejuje<br />
(Plungë), Lietuvos nacionaliniame dailës muziejuje (Vilnius), nemaþai<br />
ikonografinës medþiagos perduota <strong>Palangos</strong> miesto savivaldybës<br />
vieðajai bibliotekai, Kretingos muziejui. Nepriklausomos<br />
Lietuvos metais Ignas Konèius turëjo namus Palangoje, èia su ðeima<br />
praleisdavo nemaþai laiko.<br />
Birutë Kulnytë. Muziejininkë, etnologë, Gimë 1949 m. liepos 4 d.<br />
Kurá laikà gyveno, mokësi Palangoje. 1967–1973 m. studijavo Vilniaus<br />
universitete. Nuo 1973 m. dirbo Istorijos ir etnografijos muziejuje.<br />
1992 m. paskirta ðio muziejaus (dabar – Lietuvos nacionalinis<br />
muziejus) direktore. Daugelio knygø ir kitø leidiniø autorë,<br />
bendraautorë, sudarytoja, leidëja.<br />
Vidas Kundrotas. Valstybës veikëjas, ekonomistas, teisininkas.<br />
Gimë 1953 m. gruodþio 18 d. Chuþyro kaime (Irkutsko sr.) tremtinio<br />
ðeimoje. Ðeimai gráþus á Lietuvà, apsigyveno Palangoje, èia baigë<br />
vidurinæ mokyklà. 1972–1976 m. studijavo Vilniaus universitete ir<br />
ágijo ekonomisto specialybæ. 1976–1990 m. buvo Prekybos ministerijos<br />
þinybinës kontrolës revizorius. 1982 m. baigë Vilniaus universiteto<br />
Teisës fakulteto vakariná skyriø. 1991 m. Sankt Peterburge<br />
apgynë disertacijà ir gavo ekonomikos mokslø daktaro laipsná.<br />
1990–1992 m. dirbo Valstybës kontrolës departamento kontrolie-
iumi. Nuo 1993 m. sausio 4 d. iki 1999 m. rugsëjo 23 d. dirbo<br />
valstybës kontrolieriumi, 2000–2003 m. – UAB „Rodi and Partner“<br />
audito vadovu. Nuo 2003 m. spalio mën. uþsiima privaèia auditoriaus<br />
praktika.<br />
Vytautas Kusas. Dailininkas, poetas. Gimë 1949 m. rugpjûèio<br />
12 d. Þiogeliuose (Kretingos r.). Gyvena Palangoje. Iðleido poezijos<br />
rinktines „Dilgëliø vainikas“ (1991), „Iðëjæs kaimas“ (1994), „Dievaþolës“<br />
(1997), keletà kitø. Aktyviai rengia savo dailës kûriniø<br />
parodas, dalyvauja grupinëse dailës kûriniø parodose.<br />
Rimantas Antanas Kviklys. Miðkininkas, visuomenës ir kultûros<br />
veikëjas, literatas, spaudos bendradarbis. Ilgametis Kretingos<br />
miðkø urëdijos Ðventosios girininkijos girininkas. Gimë 1932 m.<br />
geguþës 14 d. Jurbarke. 1941–1947 m. kartu su mama praleido<br />
Sibire, ten baigë pogrindinæ mokyklà. Sugráþæs á Lietuvà, toliau tæsë<br />
mokslus, studijavo Vilniaus miðkø technikume, Lietuvos Þemës<br />
ûkio akademijos Miðkø fakultete. 1949 m. pradëjo dirbti Lietuvos<br />
miðkø ûkio sistemoje. 1959 m. pradëjo rûpintis Ðventosios girininkijos<br />
miðkais, èia árengë nemaþai originaliø þaidimø aikðteliø, paþintiniø<br />
pësèiøjø takø, rekreaciniø zonø poilsiautojams, dviraèiø<br />
takø pajûrio miðke, landðafto terapijos ir rekreaciniø vietø neágaliesiems,<br />
konkreèiai daugelio þinomà „Takà dideliems ir maþiems“,<br />
nuolatinæ vietà, kur vasaromis koncertuodavo „Àþuoliuko“ vaikø<br />
choras. Jis – Lietuvos miðkininkø sàjungos Girininkø tarybos narys,<br />
Lietuvos Krantø moksliniø technologijø asociacijos valdybos<br />
narys, buvo daugelio visuomeniniø organizacijø narys vadovas,<br />
2004–2007 m. buvo Kretingos rajono Tarybos narys. 2001 m.<br />
R. Kvikliui suteiktas Kretingos garbës pilieèio vardas. 2003 m. jis<br />
apdovanotas Vytauto Didþiojo ordino medaliu, Aplinkos ministerijos<br />
Viktoro Bergo premija, 2004 m. pripaþintas „Þaliojo angelo“<br />
laureatu (Þaliøjø judëjimas), 2006 m. tapo „Kaimo spindulio“ nominantu,<br />
iðrinktas Lietuvos miðkininkø sàjungos garbës nariu.<br />
Liubomiras Laucevièius. Aktorius. Gimë 1950 m. Palangoje. Baigë<br />
Panevëþio dramos teatro J. Miltinio studijà. 1968–1975 m. buvo<br />
Panevëþio dramos teatro aktorius, nuo 1990 m. – Kauno VADT aktorius.<br />
Lietuvos nusipelnæs artistas. Sukûrë vaidmenø kino, televizijos<br />
filmuose, teatre.<br />
Jurgis Lëbartas. Maþosios Lietuvos veikëjas (Maþosios Lietuvos<br />
tautinës tarybos narys), vienas ið 1923 m. sukilimo veikëjø.<br />
1924–1939 m. ðauliø rinktinës narys. Gimë apie 1880 m. Mirë po<br />
1944 m. Prieð Pirmàjá pasauliná karà leido lietuviø kalendoriø. Dalyvavo<br />
Lietuvninkø skyrimo draugijos veikloje. 1915 m. iðleido elementoriø<br />
„Pyvelës, arba lietuviðkø kûdikiø knygelë“. Nuo 1939 m.<br />
gyveno Palangoje. Uþ nuopelnus apdovanotas Lietuvos didþiojo kunigaikðèio<br />
Gedimino ordinu.<br />
Audra Lukauskaitë. Kultûros ir visuomenës veikëja, <strong>Palangos</strong><br />
miesto savivaldybës vieðosios bibliotekos direktoriaus pavaduotoja,<br />
spaudos bendradarbë, daugelio Lietuvos pajûrio kultûrai svarbiø<br />
kultûriniø renginiø, parodø organizatorë, publikacijø istorijos ir<br />
kultûros temomis autorë. Gyvena Palangoje.<br />
Bronius Martinkus. Inþinierius, visuomenës veikëjas. Gimë, gyvena<br />
ir dirba Palangoje. 1979 m. baigë Vilniaus inþineriná statybos<br />
institutà. Lietuvos Respublikos liberalø sàjûdþio narys. 1990–<br />
1995 m. buvo <strong>Palangos</strong> miesto tarybos pirmininkas. UAB „<strong>Palangos</strong><br />
vandenys“ abonentinës tarnybos virðininko pavaduotojas.<br />
Rimantas Antanas Mikalkënas. Pirmasis <strong>Palangos</strong> miesto meras<br />
po Lietuvos nepriklausomybës atkûrimo. Gyvena Palangoje. Pastaraisiais<br />
metais dirba „Ðiauliø“ banko <strong>Palangos</strong> skyriaus vadovu.<br />
Juozapas Miklovas. <strong>Palangos</strong> miesto Ðvè. Mergelës Marijos<br />
Ëmimo á dangø baþnyèios klebonas, dekanas ir Telðiø katedros<br />
kapitulos kanauninkas, Telðiø vyskupijos tribunolo narys. Gimë<br />
PAJÛRIO KRAÐTO ÞMONËS<br />
1919 m. geguþës 25 d. Mirë 1991 m. liepos 18 d. Palaidotas <strong>Palangos</strong><br />
baþnyèios ðventoriuje. Gimë Kretingos apskrities Budriø parapijos<br />
Abakø kaime (netoli Kartenos). Ðeimoje buvo tryliktas vaikas<br />
(ið septyniolikos vaikø). Mama – Malvina, tëvelis – Jonas. Mokësi<br />
Telðiø, Vilniaus, Kauno kunigø seminarijose. Teologines studijas<br />
uþbaigë 1947 m. ir tø paèiø metø geguþës 4 d. buvo áðventintas á<br />
kunigus. Dirbo Luokëje, Ðvëkðnoje, Telðiuose, Varniuose, Maþeikiuose.<br />
Ilgà laikà dirbo Palangoje. Palanga, anot jo paties, jam buvo<br />
tapusi sava, brangi.<br />
Vytautas Moncevièius. Dailininkas (tapytojas). Gimë 1950 m.<br />
balandþio 2 d. Kretingos rajone. Gyvena Palangoje.<br />
Antanas Monèys. Dailininkas (skulptorius). Gimë 1921 m. Monèiø<br />
kaime (Kretingos r.), netoli <strong>Palangos</strong>. Baigë Kretingos pranciðkonø<br />
gimnazijà. 1941–1943 m. studijavo architektûrà Kauno Vytauto<br />
Didþiojo universitete. 1944 m. pasitraukë á Vakarus. 1947–1949 m.<br />
studijavo skulptûrà Freiburgo meno mokykloje. Gavæs skulptoriaus<br />
diplomà ir Prancûzijos valdþios stipendijà tolesnëms studijoms,<br />
þinias gilino Paryþiuje, ten lankë Osipo Zadkine studijà. 1952 m.<br />
pradëjo dalyvauti parodose. Dirbo kartu su Marcu Chagalu, broliais<br />
Marteliais. Jo darbai buvo eksponuojami Vokietijoje, Prancûzijoje,<br />
Monake, Italijoje, JAV, Anglijoje, Belgijoje, Kanadoje. Lietuvoje<br />
A. Monèio darbai pirmà kartà parodyti 1989 m. iðeivijos menininkø<br />
kûrybos parodoje, kuri veikë Vilniuje ir Kaune. Lietuvai atkûrus<br />
nepriklausomybæ, norëjo gráþti á Lietuvà, taèiau nebesuspëjo. Mirë<br />
1993 m. liepos 10 d. Paryþiuje. Palaidotas Grûðlaukës (Kretingos r.)<br />
kapinaitëse, ðalia tëvø amþino poilsio vietos. Prieð mirtá jis Lietuvai<br />
padovanojo savo darbø kolekcijà, kurios pagrindu Palangoje,<br />
S. Daukanto gatvëje, ákurtas Antano Monèio namai-muziejus.<br />
Paulina Mongirdaitë. Viena ið pirmøjø moterø fotografiø Lietuvoje<br />
ir þinomiausia <strong>Palangos</strong> kraðte. Èia ji dirbo XIX a. pab. – XX a. I p.<br />
Gimë 1865 m. Raseiniø apskrityje, bajorø Mongirdø ðeimoje. Á Palangà<br />
pas tëvus persikëlë gyventi apie 1885 m. Ji mokëjo keletà<br />
uþsienio kalbø, graþiai pieðë. Fotografuoti iðmoko gyvendama pas<br />
seserá Varðuvoje. Ten ji ásigijo ir fotoaparatûrà, kurià naudojo<br />
dirbdama Palangoje. 1890 m. Vytauto gatvëje, prie senosios<br />
<strong>Palangos</strong> vaistinës, ásirengë pirmàjá Palangoje dienos ðviesos paviljonà<br />
ir èia dirbo. Ji grafø Tiðkevièiø uþsakymu fotografavo Kretingos<br />
ir <strong>Palangos</strong> miesteliø vaizdus, grafø Tiðkevièiø dvarus, jø parkus ir<br />
1890 m. parengë spaudai albumà „Kretynga“, kur publikuojama<br />
penkiasdeðimt nuotraukø. Mirë P. Mongirdaitë 1916 m. Palaidota<br />
<strong>Palangos</strong> kapinëse, netoli koplyèios.<br />
Loreta Mukaitë, Sungailienë. Etnomuzikologë, televizijos laidø<br />
ir renginiø vedëja, dainininkë, Lietuvos muzikos ir teatro akademijos<br />
doktorantë. Gimë 1977 m. rugsëjo 10 d. Skuode. 1991–1995 m.<br />
gyveno Palangoje, mokësi ir baigë V. Jurguèio vidurinæ mokyklà.<br />
Nuo 1995 m. vasaros gyvena Vilniuje. Dirba Lietuvos liaudies kultûros<br />
centro vyr. specialiste.<br />
Danutë Mukienë. Þurnalistë, knygø, elektroniniø leidiniø leidëja,<br />
muziejininkë. Gimë 1957 m. liepos 28 d. Sriauptø k. (Skuodo r.).<br />
1984 m. Vilniaus universitete ásigijo þurnalistës specialybæ. 1975–<br />
1990 m. dirbo Skuodo rajono laikraðèio „Mûsø þodis“ redakcijoje ir<br />
Skuodo rajono radijo laidø redaktore. 1990 m. kartu su <strong>Palangos</strong><br />
miesto taryba parengë pirmojo <strong>Palangos</strong> miesto tarybos laikraðèio<br />
„Palanga“ ákûrimo projektà. Pradëjus leisti laikraðtá, dirbo skyriaus<br />
vedëja, redaktore. Gyvendama Palangoje ëmësi iniciatyvos pradëti<br />
leisti pirmàjá periodiná þemaièiø laikraðtá – „A mon sakaa?“ (bandomasis<br />
jo numeris iðëjo kaip laikraðèio „Palanga“ priedas). 1993<br />
m. leidinys reorganizuotas á periodiná ketvirtiná þurnalà „Þemaièiø<br />
(Nukelta á 68 p.)<br />
ÞEMAIÈIØ ÞEMË 2007 / 2<br />
67
68<br />
PAJÛRIO KRAÐTO ÞMONËS<br />
(Atkelta ið 67 p.)<br />
þemë, kuris ið pradþiø leistas Palangoje, o nuo 1995 m. vidurio –<br />
Vilniuje. 1993 m. dirbo <strong>Palangos</strong> Kultûros ir ðvietimo skyriaus vedëjo<br />
pavaduotoja kultûrai. Nuo 1999 m. – Lietuvos dailës muziejaus<br />
Skaitmeniniø leidiniø centro vadovë.<br />
Bronius Oðkinis. Sklandytojas, sklandytuvø konstruktorius,<br />
sklandymo pradininkas Lietuvoje, pirmasis <strong>Palangos</strong> gintaro muziejaus<br />
vedëjas. Gimë 1913 m. balandþio 15 d. Barzduose (Ðakiø<br />
r.). Mirë 1985 m. balandþio 7 d. Palangoje. 1932 m. parengë pirmo<br />
lietuviðko sklandytuvo TI brëþinius, vadovavo jo gamybai. 1933 m.<br />
su kitais Nidoje ásteigë sklandymo mokyklà. Dirbdamas joje tapo<br />
pirmuoju Lietuvos C klasës pilotu sklandytoju (anais metais – aukðèiausia<br />
klasë). 1938 m. baigë Lietuvos karo lakûnø mokyklà, 1938–<br />
1940 m. studijavo Berlyno aukðtojoje technikos mokykloje, 1942–<br />
1944 m. – Kauno universitete. 1949 m. sukonstravo treniruoèiø<br />
sklandytuvà BrO 10. 1956–1962 m. buvo Kauno sklandymo mokyklos<br />
virðininkas. 1963–1967 m. dirbo <strong>Palangos</strong> gintaro muziejaus vedëju.<br />
Parengë pirmuosius sklandymo instruktorius. Sukonstravo 23<br />
sportiniø sklandytuvø tipus, ið kuriø BrO 9, BrO 11, BrO HM, BrO 12<br />
buvo gaminami serijomis. Iki 1984 m. buvo 5 iðradimø autorius.<br />
Graþina Oðkinytë, Eimanavièienë. Dailininkë (grafikë), <strong>Palangos</strong><br />
herbo ir daugelio kitø kûriniø, leidiniø, skirtø Palangai, autorë.<br />
Gimë 1942 m. Kaune. Graþina – þymaus Lietuvos sklandytuvø konstruktoriaus,<br />
pirmojo <strong>Palangos</strong> gintaro muziejaus direktoriaus Broniaus<br />
Oðkinio dukra. 1959 m. Kaune ji baigë Juozo Naujalio meno<br />
mokyklà, 1965 m – Vilniaus dailës akademijà, kur ágijo dailininkës<br />
grafikës specialybæ. 1978 m. tapo Lietuvos dailininkø sàjungos nare.<br />
Yra surengusi apie 30 savo kûrybos parodø. Gyvena ir kuria<br />
Palangoje.<br />
Vytautas Narmontas. Tautodailininkas, „Gubojos“ dailës studijos<br />
narys. Gimë 1953 m. rugpjûèio 13 d. Juodeikiø kaime (Skuodo<br />
r.). Augo Palangoje. Mirë 1998 m. lapkrièio 18 d.<br />
Raimundas Palaitis. Verslininkas, valstybës ir politikos veikëjas.<br />
Gimë 1957 m. Palangoje, mokytojø ðeimoje. Baigæs vidurinæ,<br />
ástojo á Vilniaus universitetà, kur studijavo taikomàjà matematikà.<br />
Laisvalaikiu uþsiiminëjo baidariø irklavimu, sportiniu bridþu. 1978 m.<br />
sukûrë ðeimà. Universitetà baigë 1980 m. Po to gráþo á Palangà ir<br />
dirbo kompiuteriø programuotoju Kauno kardiologijos instituto <strong>Palangos</strong><br />
filiale. Èia dirbdamas baigë aspirantûrà. Moksliniø tyrinëjimø<br />
sritis – matematinë kibernetika. 1989 m. pradëjo dirbti privataus<br />
verslo srityje, tuo pat metu dirbdamas ir <strong>Palangos</strong> ryðiø mazge,<br />
savivaldybëje. Nuo 1992 m. dirbo tik privataus verslo srityse:<br />
kompiuteriø, akcijø, vertybiniø popieriø. 1994 m. ásitraukë á politinæ<br />
veiklà – tapo Lietuvos liberalø sàjungos nariu (iki to laiko jokioms<br />
partijoms nepriklausë). 1995 m. savo finansinio tarpininkavimo<br />
firmà perkëlë á Klaipëdà, kur dirbo iki 2000 m. (buvo uþdarosios<br />
akcinës bendrovës „Klaipëdos vertybiniai popieriai“ direktorius).<br />
1995 m. buvo iðrinktas <strong>Palangos</strong> miesto savivaldybës tarybos nariu.<br />
Nuo 2000 m. balandþio 13 d. iki lapkrièio 2 d. dirbo <strong>Palangos</strong><br />
miesto meru. Po to vienmandatëje Pajûrio apygardoje iðrinktas á<br />
Lietuvos Respublikos Seimà, kurio nariu yra iki ðiol.<br />
Stasë Paulauskaitë, Vaineikienë. Raðytoja (prozininkë), visuomenës,<br />
kultûros veikëja. Gimë 1884 m. kovo 31 d. Ðlaveituose<br />
(Kretingos r.). Mirë 1946 m. sausio 12 d. Vilniuje. 1900 m. Lomþoje<br />
baigë mergaièiø pensionà. Gyveno Palangoje, prisidëjo prie draudþiamos<br />
lietuviðkos spaudos platinimo, lietuviðkø spektakliø organizavimo.<br />
1902–1904 m. kartu su vyru gydytoju ir visuomenës,<br />
kultûros veikëju Liudu Vaineikiu buvo tremtyje Sibire. Pirmojo pasaulinio<br />
karo metus praleido Uzbekistane. Buvo viena ið <strong>Palangos</strong><br />
gimnazijos steigëjø (1922), kurá laikà joje mokytojavo. 1940 m. buvo<br />
Lietuvos seimo dalyvë. Jos memuarø knygose apraðomas XX a. pr.<br />
<strong>Palangos</strong> visuomeninis ir kultûrinis gyvenimas, Sibiro tremtiniø<br />
lietuviø buitis. Iðleido memuarø knygas „<strong>Palangos</strong> atsiminimai“<br />
(1931), „Ið praeities kovø“ (d. 1–3, 1935–1936), romanus „Grafas ir<br />
þmonës“ (1937), „Vaiðvila, Þemaièiø baudþiauninkø vadas“ (1938).<br />
Ignas Pikturna. Raðytojas, þurnalistas. Gimë 1924 m. rugpjûèio<br />
27 d. Palangoje, þvejø ðeimoje. Èia baigë vidurinæ mokyklà. 1950–<br />
1953 m. studijavo istorijà tuometiniame Vilniaus pedagoginiame<br />
institute. 1946–1957 m. dirbo Lietuvos kino studijoje, 1957–1965 m.<br />
– televizijoje, „Tiesos“, „Bibliotekø darbo“ redakcijose, 1964–<br />
1968 m. – Klaipëdos þvejybos laivyne. Nuo 1961 m. – Lietuvos<br />
raðytojø sàjungos narys. 1969–1975 m. buvo þurnalo „Kultûros barai“<br />
redaktoriaus pavaduotojas. 1995 m., bûdamas jau pensininkas,<br />
atnaujino prieðkario metais ásteigtà þurnalà „Jûra“, redagavo já<br />
ir leido iki 1999 m. Jis buvo vienas ið nedaugelio Lietuvos raðytojø,<br />
kurie gyvenimà ir kûrybà susiejo su jûra, raðë knygas marinistinëmis<br />
temomis. Iðleistos knygos: apsakymø rinkiniai „Ðiandien<br />
jûra yra graþi“ (1960), „Jûrø vëjai“ (1975); apybraiþø knygos „Jûra<br />
yra jûra“ (1969), „Balta jûros spalva“ (1984), „Jûrø kapitonai“ (1989).<br />
Jo kûryboje atsiskleidþia þvejybos laivyno kasdienybë, tolimø uostø<br />
þavesys, sunkus jûreivio darbas. I. Pikturna yra paraðæs ir beletrizuotø<br />
kelioniø pasakojimø – „Anapus Baltijos jûros“ (1958), „Jûros<br />
veidrodþiuose“ (1974), apysakà vaikams „Jûrø piratas katinas<br />
Meris“ (1999), noveliø ir apybraiþø (rinkinys „Mergaitës, merginos,<br />
moterys ir jûra“, 1999), ne vienà dokumentinio filmo scenarijø.<br />
Paskutinë raðytojo knyga – romanas „Iðpaþintis jûros veidrodyje“.<br />
Jos autoriui gyvam esant nespëta iðleisti. Mirë 2004 m. geguþës 11 d.<br />
Stasys Povilaitis. Estrados dainininkas. Gimë 1947 m. Mokësi<br />
Palangoje. Gyvena Vilniuje ir Palangoje.<br />
Kazimieras Prapuolenis. Kunigas, nepriklausomos Lietuvos visuomenës<br />
ir katalikø baþnyèios veikëjas. Gimë 1858 m. Jis bene<br />
pirmasis spaudoje iðkëlë lenkø dvasininkijos padarytas skriaudas<br />
lietuviø tautai. 1925 m., bûdamas jau silpnos sveikatos, pasitraukë<br />
ið pareigø ir apsigyveno <strong>Palangos</strong> altarijoje. Dalá savo bibliotekos<br />
uþraðë Telðiø kunigø seminarijai, o kità – <strong>Palangos</strong> ðauliams. K. Prapuolenis<br />
pasirûpino, kad ið surinktø aukø vasarotojø patogumui<br />
<strong>Palangos</strong> baþnyèios bokðte bûtø árengtas laikrodis. Mirdamas praðë,<br />
kad bûtø palaidotas Lietuvos pajûryje, kad jo kûnas bûtø ádëtas<br />
á paprastà lentiná karstà ir kad jo laidotuviø dienà nei baþnyèioje, nei<br />
ant kapiniø nebûtø sakoma prakalbø. Mirë 1933 m. balandþio 17 d.<br />
Palaidotas <strong>Palangos</strong> baþnyèios ðventoriuje.<br />
Dainius Puodþius. Inþinierius kelininkas, visuomenës veikëjas,<br />
ilgametis <strong>Palangos</strong> miesto vykdomojo komiteto pirmininkas. Gimë<br />
1935 m. spalio 28 d. Molëtø rajono Saukiðkiø kaime. 1959 m. baigë<br />
Kauno politechnikos institutà, kur ásigijo inþinieriaus-kelininko specialybæ.<br />
Daugelá metø gyvena Palangoje. Dirba UAB „<strong>Palangos</strong> komunalinis<br />
ûkis“ vyr. inþinierium-direktoriaus pavaduotoju. D. Puodþiui<br />
vadovaujant <strong>Palangos</strong> miesto vykdomajam komitetui, kurorte<br />
itin daug dëmesio skirta jo plëtrai. Tuo metu èia iðaugo nemaþai<br />
naujø poilsiniø, gyvenamøjø namø, iðvystyta miesto infrastruktûra.<br />
Vladas Puðkorius (Puðkarþevièius). Operos solistas, vargonininkas.<br />
Gimë 1893 m. balandþio 20 d. Palangoje. Mirë 1958 m.<br />
sausio 27 d. JAV. 1924–1944 m. dirbo Valstybës teatro operoje.<br />
1944 m. pasitraukë á Vakarus.<br />
Rolandas Rastauskas. Raðytojas (poetas, dramaturgas, eseistas),<br />
Klaipëdos universiteto docentas. Gimë 1954 m. spalio 13 d.<br />
1972 m. baigë <strong>Palangos</strong> vidurinæ mokyklà, 1978 m. – Vilniaus universitetà,<br />
kur studijavo anglø kalbà. 1978–1986 m. dirbo Operos ir<br />
baleto teatro redaktorium, dëstë Vilniaus universitete. 1986 m. per-
sikëlë gyventi á Palangà. 1990 m. tapo Lietuvos raðytojø sàjungos<br />
nariu. Dësto Klaipëdos universitete. 2000 m. apdovanotas Kultûros<br />
ministerijos premija uþ publikacijas „Lietuvos ryto“ dienraðtyje.<br />
2005 m. jam áteikta Ievos Simonaitytës literatûrinë premija uþ knygà<br />
„Kitas pasaulis“. Iðleistos knygos: „Albumas“, PK. - Vilnius,<br />
1987; „Lenktyniø aitvaras“; „Talmantas Þuvëdra“. - Vilnius, 1989;<br />
„Tinginio raudos“. - Vilnius, 1992; „Aktorius pasitraukia“. - Vilnius,<br />
1996; „Kitas pasaulis“. 1993–2003. - Vilnius, 2004; „Metimas“. -<br />
Vilnius, 2006. Iðvertë knygas: ið rusø kalbos – Jurijaus Kovalio<br />
apysakà „Vasios Kurolesovo nuotykiai“ (Vilnius, 1986); ið ðvedø<br />
kalbos kartu su Liana Ruokyte, Gintaru Grajausku – Bruno K. Öijero<br />
eilëraðèiø rinktinæ „Kol nuodai veikia“ (Vilnius, Kaunas, 2004, sudarë<br />
Liana Ruokytë). Daug savo publicistikos darbø, groþinës literatûros<br />
kûriniø yra paskelbæs spaudoje.<br />
Adomas Stanislovas Raudys-Samogit. Dailininkas (skulptorius),<br />
architektas. Gimë 1936 m. balandþio 26 d. Vilimiðkës kaime (dabar<br />
– <strong>Palangos</strong> miesto teritorija). Mokësi Palangoje, vëliau Vilniuje,<br />
Krokuvoje, Paryþiuje. Yra dirbæs skulptoriaus Þ. Lipèico asistentu<br />
Italijoje. Gyvena, kuria Prancûzijoje (Paryþiuje).<br />
Antanas Sebeckas. Miðkø ûkio inþinierius, ilgametis <strong>Palangos</strong><br />
botanikos parko direktorius. Gimë 1945 m. sausio 10 d. Jurbarko<br />
rajono Ðimkaièiø valsèiaus Vidaujos kaime. 1965 m. baigë Kauno<br />
miðkø technikumà, 1980 m. – Kauno þemës ûkio akademijà. Po<br />
tarnybos armijoje dirbo Kretingos miðkø ûkyje girininko padëjëju<br />
(1968–1972 m.), vëliau – girininku Vaineikiø girininkijoje, nuo 1973<br />
m. sausio 2 d. iki 1988 m. – <strong>Palangos</strong> botanikos parke. Tarp kitø<br />
jam buvo patikëtos ir vyr. sodininko pareigos. 1988 m. pradëjo dirbti<br />
vyr. meistru parko prieþiûrai. Nuo 1992 m. dirba <strong>Palangos</strong> miesto<br />
botanikos parko direktoriumi.<br />
Adas Sendrauskas. Fotografas, verslininkas, spaudos bendradarbis.<br />
Nuotraukas spausdina pajûrio kraðto periodiniuose leidiniuose.<br />
Gyvena, dirba ir kuria Palangoje, aktyviai dalyvauja parodose.<br />
J. Y. Simpsonas. Didþiosios Britanijos pilietis, kuriam buvo pavesta<br />
atlikti superarbitro pareigas ágyvendinant 1920 m. rugsëjo<br />
28 d. Lietuvos-Latvijos vyriausybës pasiraðytà arbitraþo sutartá dël<br />
Lietuvos-Latvijos sienos nustatymo. J. Y. Simpsonas daug kuo nusipelnë,<br />
kad 1921 m. kovo 21 d. Lietuvai bûtø gràþintas <strong>Palangos</strong><br />
kraðtas ir gautas 19,5 km ploèio priëjimas prie jûros.<br />
Antanas Smetona (1874–1944). Valstybës ir politikos veikëjas,<br />
Lietuvos nepriklausomybës akto (1918 m. vasario 16 d.) signataras,<br />
Nepriklausomos Lietuvos prezidentas. Gimë Taujënø valsèiuje<br />
(netoli Ukmergës). 1891–1893 m. mokësi <strong>Palangos</strong> progimnazijoje.<br />
Palangoje jis lankydavosi kiekvienà vasarà, dalá savo atostogø<br />
jis praleisdavo vasaromis ir bûdamas Lietuvos Respublikos prezidentu.<br />
Tam bûdavo iðnuomojama grafaitei Marijai Tiðkevièiûtei priklausiusi<br />
dviejø aukðtø vila. Èia jis gyvendavo po 4–6 savaites.<br />
Atvykdavo á Palangà prezidentas kartu su savo þmona Sofija, sûnum<br />
Julium, dukra Marija, jos vyru A. Valiuðiu, kai kuriais prezidentûros<br />
tarnautojais (daþniausiai já per atostogas èia aptarnaudavo<br />
keturi rûmø tarnybos karininkai, medicinos sesuo, virëja, du vairuotojai,<br />
dvi tarnaitës). Pagal galiojusià tvarkà, á <strong>Palangos</strong> paplûdimá<br />
A. Smetonà lydëdavo du civiliai apsirengæ karininkai ir du vasarotojus<br />
imituojantys valstybës saugumo darbuotojai. Atostogaudamas<br />
Palangoje, A. Smetona neuþmirðdavo ir valstybës reikalø. Savaitgaliais<br />
á Palangà daþnai suvaþiuodavo ministrai. Èia vykdavo<br />
net Ministrø kabineto posëdþiai.<br />
Ramutë Skuèaitë. Raðytoja (prozininkë, poetë, dramaturgë). Gimë<br />
1931 m. spalio 27 d. Palangoje. 1949 m. iðtremta á Irkutsko sritá.<br />
Á Lietuvà sugráþo 1956 m. Studijavo Irkutsko ir Vilniaus universitetuose,<br />
dirbo „Eltoje“, „Genio“, „Þvaigþdutës“ redakcijose. Iðleido<br />
PAJÛRIO KRAÐTO ÞMONËS<br />
eilëraðèiø rinkinius „Þydintis speigas“ (1965), „Keliai ir pakelës“<br />
(1969), „Pusiausvyra“ (1972), „Apeisim eþerà“ (1977), „Dar ðneka<br />
vanduo“ (1981), „Vijoklis virðum sparno“ (1984), „Taip ir ne“ (1988),<br />
„Ir neðauki, ir nepraðai“ (1991), „Praeiviai be praeities“ (1996),<br />
daugiu kaip 20 poezijos ir kt. knygø vaikams („Klaidø miestas“,<br />
1966, „Gëliø geguþinë“, 1969; „Kiðkiø troleibusai“, 1970; „Kas klausosi<br />
lietuèio“, 1972; „Susiradom smuiko raktà“, 1980; „Sukit sukit<br />
galveles“, 1984; „Medþio dovanos“, 1985; „Neskubëki ir atspëki“,<br />
1987; „Pirmas au priklauso laumei“, 1991; „Kas nulauþë pupos<br />
lapà?“, 1991; „Að pieðiu pasakà“, 1994; „Raidþiø namuèiai“, 1997;<br />
„Spalvos ir skaièiukai“, 1997; „Laiðkas sekmadieniui“, 1998; „Takelis<br />
ið naujo“, 2001 ir kt. Paraðë pjesiø: „... Ir teisë mylëti“ (pastatyta<br />
1967 m.); „Septinta këdë“, 1971 m. ir kt. Iðvertë operø ir opereèiø<br />
libretø.<br />
Meilë Sposmanytë. Dailininkë. Gimë 1969 m. rugsëjo 14 d. Palangoje.<br />
1992 m. baigë Klaipëdos Universiteto Pedagogikos fakultetà.<br />
Nuo 1996 m. dalyvauja grupinëse ir personalinëse dailës parodose<br />
Lietuvoje, Danijoje, Ðvedijoje, Norvegijoje. 2001 m. pradëjo<br />
studijuoti dailæ Meno ir dizaino koledþe Norresundbyje (Ðiaurës<br />
Danija).<br />
Dalia Marija Stanèienë. Mokslininkë (humanitariniø m. dr.), docentë.<br />
Gimë 1948 m. Palangoje. 1971 m. baigë Vilniaus universiteto<br />
Fizikos fakultetà, 1983 m. apgynë filosofijos daktaro disertacijà.<br />
1976–1988 m. dirbo Vilniaus universiteto Filosofijos katedroje vyr.<br />
dëstytoja. Kultûros, filosofijos ir meno instituto vyresnioji mokslo<br />
darbuotoja, VPU Etikos katedros docentë, „Logos“ þurnalo vyr. redaktorë,<br />
Tarptautinës Tomo Akvinieèio asociacijos (ÐITA) Lietuvos<br />
skyriaus direktorë. 1993 m. staþavosi Ðv. Tomo Akvinieèio kolegijoje<br />
Los Andþele (JAV), 1999 m. – Ðv. Tomo universitete Hiustone<br />
(JAV). 2001 m. gavo Prancûzijos vyriausybës stipendijà ir staþavosi<br />
Poitiers universitete (Prancûzija).<br />
Tomas Staniulis. Raðytojas (prozininkas). Gimë 1976 m. Palangoje.<br />
Nuo 1994 m. gyvena Vilniuje. Raðo esë, kelioniø apybraiþas,<br />
scenarijus. Savo kûrybà skelbia daugelyje literatûriniø leidiniø, internete.<br />
Iðleisti kûriniai: „Á riedantá traukiná“. - Vilnius, 1998; „Herbas<br />
ir varlës“. - Vilnius, 2003; „Uranas-235“ (bandito iðpaþintis). -<br />
Vilnius, 2004. Sukûrë pirmàjá Lietuvoje apsakymà SMS þinutëmis<br />
– „Ars Amanda“. T. Staniulio novelë „Diena, kurià verkiau“ átraukta<br />
á Italijoje iðleistà antologijà „Istorija be sienø“ („Racconti senza<br />
dogana“).<br />
Konstantinas Steponavièius. Dvasininkas, <strong>Palangos</strong> klebonas<br />
(1859–1870), rûpinæsis dabartinës Birutës kalno koplyèios (pastatyta<br />
1869 m. pagal architekto K. Mayjerio projektà) statyba. K. Steponavièius<br />
gimë 1826 m. Mirë 1870 m. geguþës 8 d. Palaidotas<br />
<strong>Palangos</strong> kapinëse. 1925 m. iðleistoje I. Konèiaus ir V. Ruokio knygoje<br />
„<strong>Palangos</strong> kraðtas” paskelbta dedikacijà ðiam klebonui: „Koplicze<br />
ta stojos par proces ir rûpesnius kunega Konstantina Stapanavicziaus<br />
<strong>Palangos</strong> klebona, kuris isz tu rupesniu nutrotije svejkatà<br />
ir prisikiele ing viecznastæ amþinà metuose 1870 mienese Geguþies<br />
8 dieno”.<br />
Aleksandras Stulginskis (1885–1969). Valstybës ir politikos veikëjas,<br />
Lietuvos nepriklausomybës akto (1918 m. vasario 16 d.)<br />
signataras, Nepriklausomos Lietuvos prezidentas. Mëgo Palangà<br />
ir joje daþnai lankydavosi, taip pat ir bûdamas Lietuvos Respublikos<br />
prezidentu. Jis poilsiaudavo ir pramoninko Jono Vailokaièio<br />
viloje „Anapilis“, kuri yra iðlikusi iki ðiol.<br />
Edmundas Ðalèius. Visuomenës veikëjas, ðaulys. Nepriklausomos<br />
Lietuvos metais dirbo <strong>Palangos</strong> paðto valdininku. Buvo „Jau-<br />
(Nukelta á 70 p.)<br />
ÞEMAIÈIØ ÞEMË 2007 / 2<br />
69
70<br />
PAJÛRIO KRAÐTO ÞMONËS<br />
(Atkelta ið 69 p.)<br />
nosios Lietuvos“ <strong>Palangos</strong> skyriaus vadas. 1940 m. suimtas sovietø.<br />
1941 m. birþelio mënesá nukankintas Rainiuose (Telðiø r.).<br />
Aldona Ðeduikienë. Pedagogë, kultûros ir visuomenës veikëja,<br />
spaudos bendradarbë. Ji – pirmojo lankstuko apie <strong>Palangos</strong> Ðvè.<br />
Mergelës Marijos ëmimo á dangø baþnyèià sudarytoja ir leidëja. Gyvena<br />
Palangoje.<br />
Aleksandra Ðilgalytë. Raðytoja beletristë. Gimë 1904 m. Palangoje.<br />
Mirë 1997 m.<br />
Jonas Ðliûpas. Mokslininkas (medicinos, humanitariniø ir teisës<br />
mokslø daktaras), valstybës, politikos, visuomenës veikëjas,<br />
auðrininkas, raðytojas, pirmasis <strong>Palangos</strong> miesto burmistras. Á Palangà<br />
atsikëlë gyventi 1930 m., po to, kai antrà kartà vedë – jo<br />
þmona Grasilda Grauslytë buvo palangiðkë. Palangoje Ðliûpai nusipirko<br />
namà, kuriame dabar veikia Dr. Jono Ðliûpo memorialinis<br />
muziejus (Lietuvos nacionalinio muziejaus padalinys). Dr. J. Ðliûpas<br />
daug nusipelnë, kad Palangai bûtø suteiktos miesto teisës.<br />
1933 m. jis buvo iðriktas pirmuoju <strong>Palangos</strong> burmistru. Juo perrinktas<br />
1938 m. Ið ðiø pareigø já 1940 m. paðalino sovietai.<br />
Gimë J. Ðliûpas 1861 m. kovo 6 d. Rakandþiø kaime (Ðiauliø r.).<br />
Mirë 1944 m. Berlyne. Mokësi Mintaujos gimnazijoje, Maskvos ir<br />
Petrapilio universitetuose. 1883 m. rûpinosi „Auðros“ þurnalo ákûrimu,<br />
já ásteigus kurá laikà redagavo leidiná, buvo „Auðros“ draugijos<br />
iþdininkas. 1884–1919 m. gyveno JAV. 1889–1891 m. Merilendo<br />
universitete studijavo medicinà, vëliau dirbo gydytoju (gydytojo praktika<br />
vertësi iki 1917 m.). 1901 m. jam suteiktas medicinos daktaro<br />
laipsnis. Vëliau gráþo á Lietuvà ir dirbo gydytoju Birþuose, Ðiauliuose.<br />
1914–1919 m. buvo vienas þymiausiø „Sandaros“ politinës organizacijos<br />
veikëjø, 1919–1920 m. – Lietuvos atstovas Latvijoje ir<br />
Estijoje, 1921 m. – Lietuvos banko direktorius, ávairiø akciniø bendroviø<br />
steigëjas ir dalininkas, 1921–1923 m. – Birþø, Ðiauliø gimnazijø<br />
mokytojas. 1923–1930 m. Kauno universitete dëstë medicinos<br />
istorijà. 1923 m. Kauno universiteto Humanitariniø mokslø fakultetas<br />
jam suteikë istorijos garbës daktaro laipsná, o Medicinos<br />
fakultetas – medicinos garbës daktaro laipsná.<br />
Dalyvavo kuriant daugelá draugijø, taip pat ir Laisvamaniø etinës<br />
kultûros draugijà (1924). Prisidëjo prie laikraðèiø „Ðiauliø naujienos“<br />
(1923–1928), „Laisvoji mintis“ (1933–1941) leidimo.<br />
1944 m. pasitraukë á Austrijà. Mirë 1944 lapkrièio 6 d. Berlyne.<br />
Jo palaikai buvo sudeginti Berlyno Wilmersdorfo krematoriume.<br />
Vëliau jie perveþti á Amerikà ir palaidoti Lietuviø tautinëse kapinëse<br />
prie Èikagos. Lietuviø visuomenë jam pastatë puikø paminklà, kurio<br />
papëdëje vëliau prisiglaudë ir jo þmonos palangiðkës Grasildos<br />
palaikai (Grasilda Ðliûpienë mirë Kalifornijoje 1976 m. kovo 5 d.,<br />
sulaukusi 77 metø amþiaus).<br />
Vytautas Jonas Ðliûpas. Visuomenës veikëjas, inþinierius, visuomenës<br />
ir valstybës veikëjo, auðrininko, <strong>Palangos</strong> pirmojo burmistro<br />
dr. Jono Ðliûpo sûnus. Gimë 1930 m. spalio 24 d. Palangoje.<br />
1944 m. kartu su tëvais pasitraukë á Vakarus. Nuo 1947 m. gyvena<br />
JAV. Ten gyveno ir jo sesuo dr. Aldona Ðliûpaitë (gimë 1888 m.<br />
Pensilvanijoje, mirë 1980 m. spalio 28 d. Santa Monikoje (Kalifornija).<br />
V. J. Ðliûpas mokësi Palangoje, Tubingene, Nurtingene, Brukline.<br />
Baigë Avon Lake, OH gimnazijà (1948 m.). Studijavo matematikà<br />
Ohio Wesleyan Universitete, Delaware, OH (1948–1951).<br />
1951–1953 m. mokësi Ilinojaus technologijos universitete, Èikagoje<br />
baigë statybos inþinerijà. 1954 m. magistro laipsniu baigë<br />
hidraulikos mokslus Wisconsino Universitete, Madisone, WI.<br />
1954 m. sukûrë ðeimà (þmona farmacininkë Vanda Fabijonavi-<br />
èiûtë, kilusi ið Maþeikiø). Turi sûnø Kæstutá Jonà (g. 1957 m. Èikagoje).<br />
Aktyvus skautas, spaudos bendradarbis, pirmasis „Lituanus“<br />
þurnalo remti komiteto pirmininkas. Nuo 1958 m. dirbo ir gyveno<br />
daugelyje Europos, Afrikos, Pietø Amerikos, Azijos valstybiø, kur<br />
buvo statomos hidroelektrinës, atliekami irigacijos ir drenaþo darbai.<br />
Nuo 1977 m. 7 metus dirbo Saudo Arabijoje, Artimuosiuose<br />
Rytuose. Darbo ir turizmo reikalais yra aplankæs 126 kraðtus. Priklauso<br />
daugeliui lietuviø ir amerikieèiø profesionaliø organizacijø,<br />
tarp jø ir prestiþinei International Commission on Irrigation and Drainage.<br />
Dalyvavo tarptautiniuose kongresuose Bangkoke, New Delhi,<br />
Mexico City, Atënuose, Varnoje, Maskvoje, Grenoblyje, Stockholme<br />
ir kt. 1987 m. ásteigë savo tëvo vardu pavadintà „Auðrininko<br />
dr. Jono Ðliûpo archyvà“. 1997 m. kartu su University of California /<br />
Davis profesionalais Lietuvoje pradëjo kurti þemës ûkio ir miðkø<br />
ekologinio tvarkymo mokomàjá centrà Auksuèiuose (Ðiauliø r.). Tais<br />
paèiais metais ákûrë „Class Action Complaint“, grupæ, kuri, padedant<br />
Helsinkio komisijai, lietuviams talkina atgaunant jiems nuosavybæ<br />
Lietuvoje. Ðiuo metu gyvena Burlingame, netoli San Francisco<br />
(Kalifornija, JAV). Labai daþnai lankosi Lietuvoje, dalyvauja Amerikos<br />
ir Lietuvos spaudoje.<br />
Juozapas Ðniukðta. Dvasininkas (kunigas, dekanas, prelatas),<br />
Gimë 1864 m. sausio 5 d. Ðiluvos parapijoje (Raseiniø r.). Baigë<br />
Kauno kunigø seminarijà. <strong>Palangos</strong> klebonu buvo nuo 1896 m. spalio<br />
30 d. iki 1938 m. spalio 1 d. Po to – <strong>Palangos</strong> altarista. 1924 m.<br />
buvo paskirtas <strong>Palangos</strong> dekanu. Ðias pareigas taip pat ëjo iki<br />
1938 m. spalio 1 d. Naujoji neogotikinë, raudonø plytø <strong>Palangos</strong><br />
baþnyèia buvo pradëta statyti ir uþbaigta Palangoje klebonaujant Juozapui<br />
Ðniukðtai. Mirë J. Ðniukðta 1949 m. rugpjûèio 14 d. Palaidotas<br />
<strong>Palangos</strong> baþnyèios ðventoriuje.<br />
Juozas Tadarauskas. Gimë 1913 m. spalio 23 d. Vilniuje. Studijavo<br />
Telðiø kunigø seminarijoje, Vytauto Didþiojo universitete Kaune,<br />
Otavoje (Kanada). Ásigijo teologijos daktaro laipsná. Pastoraliná<br />
bei kapeliono darbà dirbo Ylakiuose, Klaipëdoje, Palangoje, Maþeikiuose.<br />
Pedagoginio instituto lektorius Vilniuje. Nuo 1944 m. – lietuviø<br />
kapelionas Ðvedijoje, Norvegijoje, Danijoje. Bendradarbiavo<br />
spaudoje. Nuo 1947 m. gyveno Kanadoje. Hamiltone ákûrë Vilniaus<br />
auðros Vartø parapijà, jaunimo centrà. Prelatus Domesticus S. S. Otavoje<br />
ásigijo daktaratà. Buvo Hamiltono lietuviø parapijos klebonas.<br />
Laimonas Tapinas. Raðytojas (prozininkas, eseistas), þurnalistas.<br />
Gimë 1944 m. birþelio 6 d. Palangoje. 1970 m. Vilniaus universitete<br />
baigë þurnalistikà, daugelá metø jame dëstytojavo. 1994 m.<br />
tapo Lietuvos raðytojø sàjungos nariu. Buvo Lietuvos radijo ir televizijos<br />
generalinis direktorius. Ëjo Þurnalistikos centro direktoriaus<br />
pareigas. Iðleistos knygos: „Iliuzijø mugëje“. - Vilnius, 1983; „Lietuvos<br />
kinematografininkai“. - Vilnius, 1986; „Neðk, Dauguva, atminimà“.<br />
- Vilnius, 1988; „Apie filmo suvokimà“. - Vilnius, 1988; „Medyje<br />
angelas verkia“. Aktoriaus Broniaus Babkausko gyvenimo ir<br />
kûrybos kronika. - Vilnius, 1991; „Septynios vienatvës Paryþiuje“. -<br />
Kaunas, 1993; „Karðtos dienos Atlantoje“. - Vilnius, 1997; „Oskaras<br />
Milaðius, arba Septynios vienatvës Paryþiuje“. - Kaunas, 1999; „Imk,<br />
klajokli, þibintà vilties“. Poeto ir diplomato Jurgio Baltruðaièio gyvenimo<br />
kronika. - Vilnius, 2000; „Þiniasklaidos bylos Europos þmogaus<br />
teisiø ir Lietuvos teismuose“. - Vilnius, 2002; „Prarasto laiko<br />
nebûna“. - Vilnius, 2004.<br />
Feliksas Tiðkevièius. <strong>Palangos</strong> grafas. Gimë 1870 m. Mirë<br />
1932 m. Jis rûpinosi tolesne <strong>Palangos</strong> kurorto plëtra, statë naujas<br />
vilas, mieste árengë arteziná ðuliná, ákûrë krautuvæ, perstatë kurhauzà<br />
(sudegë 2002 m.), kuriame veikë vieðbutis, skaitykla, biliardinë<br />
ir kazino. 1895 m. nuoðaliau nuo kurorto, netoli Birutës kalno, pradëjo
statyti naujus dvaro rûmus (dab. <strong>Palangos</strong> gintaro muziejus) ir apie<br />
juos ákûrë parkà. Tuo laiku Tiðkevièiai surinko unikalià senovës<br />
gintariniø papuoðalø kolekcijà, kuri aukðtai buvo ávertinta Paryþiaus<br />
parodoje. 1936 m. ðià kolekcijà grafienë Antanina Tiðkevièienë<br />
padovanojo Kretingos muziejui. Ðiandien ji eksponuojama <strong>Palangos</strong><br />
gintaro muziejuje. Grafas F. Tiðkevièius buvo pagrindinis<br />
naujos <strong>Palangos</strong> baþnyèios fundatorius, suteikë patalpas „Saulës“<br />
draugijos mokyklai, dovanojo pastatà <strong>Palangos</strong> gimnazijai. Feliksui<br />
mirus, Palangà valdë Felikso þmona Antanina Tiðkevièienë.<br />
<strong>Palangos</strong> grafø sûnus Stanislovas Tiðkevièius (1907-1974) 1940<br />
m. pasitraukë á Vakarus, po karo apsigyveno JAV, dirbo Kongreso<br />
bibliotekoje.<br />
Alfredas Tiðkevièius. <strong>Palangos</strong> grafas, Felikso Tiðkevièiaus<br />
sûnus. Gimë 1913 m. Palangoje. Jis puikiai kalba lietuviðkai, vasaromis<br />
atvyksta á Palangà pasigydyti ir pailsëti. 1997 m. jam suteiktas<br />
<strong>Palangos</strong> miesto garbës pilieèio vardas. Gyvena Varðuvoje.<br />
Loreta Birutë Turauskaitë. Bibliotekininkë, Antano Monèio namø-muziejaus<br />
Palangoje direktorë, A. Monèio kûrybinio palikimo<br />
iðsaugijimo fondo administratorë. Gimë 1956 m. Skuode. Gyvena<br />
Palangoje.<br />
Kazimieras Urbonavièius. Ilgametis <strong>Palangos</strong> botanikos parko<br />
direktorius. Gimë 1928 m. vasario 29 d. 1951 m. baigë Þemës ûkio<br />
akademijà. 1952–1961 m. praleido tremtyje. 1961–1964 m. dirbo<br />
Neringos girininkijoje, 1964–1988 m. <strong>Palangos</strong> botanikos parke.<br />
Iðëjæs á uþtarnautà poilsá, dirbo Renavo parke (Maþeikiø r., 1988<br />
m.), vëliau – Kretingos aukðtesniojoje þemës ûkio mokykloje. Mirë<br />
2000 m. kovo 3 d. Palangoje.<br />
Rasa Uþpelkytë. Dailininkë (tekstilininkë, grafikë). Gimë 1969 m.<br />
balandþio 1 d. Ðilutëje. Gyvena Palangoje.<br />
Virginijus Vaièiûnas. Dailininkas (skulptorius). Gyvena, kuria Palangoje.<br />
Daugiausia iðgarsëjo savo sukurtomis medþio skulptûromis.<br />
Jonas Vailokaitis. Verslininkas, valstybës, politikos veikëjas,<br />
Krikðèioniø demokratø partijos narys, nepriklausomos Lietuvos laikais<br />
turëjo nemaþai nuosavybës Palangoje, aktyviai dalyvavo kurorto<br />
visuomeniniame, kultûriniame gyvenime. Gimë 1886 m. birþelio<br />
25 d. Pikþirniuose (Ðakiø r.). Mirë 1944 m. gruodþio 16 d.<br />
Blankenburge (Vokietijoje). 1908 m. baigë Peterburgo prekybos ir<br />
pramonës institutà. 1912 m. su broliu Juozu Kaune ákûrë Vailokaièiø<br />
ir bendrovës bankà. 1917–1920 m. buvo Lietuvos tarybos narys,<br />
1920–1922 m. – Steigiamojo seimo atstovas. Su broliu Juozu<br />
1919 m. ásteigë Okio bankà, buvo „Maisto“, „Metalo“, „Eksporto ir<br />
importo“ akciniø bendroviø steigëjai ir dalininkai, „Metalo“ (buvusio<br />
broliø Ðmitø) fabriko, plytinës Palemone, daugelio gyvenamøjø<br />
namø Kaune savininkai. J. Vailokaitis buvo ir Lietuvos banko tarybos<br />
narys. Buvo labai turtingas, savo pinigus skolindavo net ir<br />
Lietuvos valstybei.<br />
Juozas Vailokaitis. Dvasininkas, verslininkas, valstybës, politikos<br />
veikëjas, Krikðèioniø demokratø partijos narys, nepriklausomos<br />
Lietuvos laikais turëjo nemaþai nuosavybës Palangoje, aktyviai<br />
dalyvavo kurorto visuomeniniame, kultûriniame gyvenime. Gimë<br />
1880 m. gruodþio 17 d. Pikþirniuose (Ðakiø r.). Mirë 1953 m. rugpjûèio<br />
2 d. Paðtuvoje (Kauno r.). 1905 m. baigë Peterburgo dvasinæ<br />
akademijà. 1906 m. tapo Seinø kunigu. 1907–1910 m. buvo „Ðaltinio“<br />
redaktorius. 1917 m. Petrograde su kitais ákûrë lietuviø Liaudies<br />
sàjungà. 1917 m. buvo Lietuviø krikðèioniø demokratø partijos<br />
(Rusijoje) pirmininkas, 1919 m. – Katalikø veikimo centro (Kaune)<br />
pirmininkas. Steigiamojo ir I seimo atstovas. 1912 m. su broliu<br />
Jonu ákûrë Vailokaièiø ir bendrovës bankà. Buvo Ûkio banko, ,Maisto“,<br />
„Metalo“ akciniø bendroviø, Palemono plytinës, daugelio gyvenamøjø<br />
namø savininkas.<br />
PAJÛRIO KRAÐTO ÞMONËS<br />
Liuda Vaineikytë. Dailininkë, revoliucinio judëjimo dalyvë, Lietuvos<br />
nusipelniusi meno veikëja, gydytojo, visuomenës ir kultûros<br />
veikëjo Liudo Vaineikio duktë. Gimë 1908 m. birþelio 18 d. Palangoje.<br />
1935 m. baigë Kauno meno mokyklà. 1935 m. pradëjo dalyvauti<br />
dailës parodose. 1935–1937 m. mokësi Maskvoje. 1940–1941 m.<br />
dirbo Lietuvos ðvietimo liaudies komisariate, per Antràjá pasauliná<br />
karà – Maskvos radijo komitete. 1946–1951 m. dëstë Vilniaus, nuo<br />
1951 m. dirbo Lietuvos dailës institute, 1942–1951 m. buvo Lietuvos<br />
dailininkø sàjungos komiteto, 1951–1956 m. – valdybos pirmininkë,<br />
1956–1958 m. – Paveikslø galerijos direktorë, 1956–1958 m.<br />
LKP Revizijos komisijos narë, 1955–1959 m. – LTSR AT deputatë.<br />
Yra sukûrusi revoliucinës tematikos plakatø, realistiniø portretø,<br />
kompozicijø, peizaþø, metalo, stiklo dirbiniø.<br />
Romualdas Valantinas. Gydytojas, visuomenës veikëjas. Gimë<br />
1947 m. rugpjûèio 9 d. Palangoje, tarnautojø ðeimoje. 1954 m. pradëjo<br />
lankyti <strong>Palangos</strong> miesto vidurinæ mokyklà. 1963 m. perëjo<br />
mokytis á <strong>Palangos</strong> miesto vakarinæ mokyklà, kurià baigë 1966 m.<br />
1964–1965 m. dirbo <strong>Palangos</strong> statybos valdyboje mûrininku-tinkuotoju,<br />
1965–1966 m. – Klaipëdos dailës kombinato <strong>Palangos</strong><br />
gintaro ceche ðlifuotoju-poliruotoju. 1966 m. ástojo á Vilniaus universiteto<br />
Medicinos fakultetà, kurá baigë 1972 m. 1972–1975 m.<br />
dirbo Akmenës miesto centrinëje ligoninëje chirurgu, 1975–1982 m.<br />
– Klaipëdos miesto ligoninës Neurochirurgijos skyriaus neurochirurgu,<br />
1982–1983 m. – <strong>Palangos</strong> miesto sanatorijos „Þuvëdra“ vyriausiojo<br />
gydytojo pavaduotoju gydymo reikalams, 1983–2003 m.<br />
– <strong>Palangos</strong> miesto sanatorijos „Þuvëdra“ vyriausiuoju gydytoju.<br />
2003 m. tapo individualios E. Vièo ámonës vadybininku. Nuo 2003 m.<br />
– <strong>Palangos</strong> miesto tarybos narys, Turizmo, sveikatos ir socialinës<br />
rûpybos komiteto pirmininkas.<br />
Rimvydas Valatka. Þurnalistas, valstybës ir politikos veikëjas,<br />
1990 m. kovo 11 d. akto „Dël Lietuvos nepriklausomos valstybës<br />
atstatymo“ signataras. Gimë 1956 m. gruodþio 19 d. Rusijoje (Irkutsko<br />
srities Irkutsko rajono Ðamankos kaime). Mokësi, gyveno<br />
Palangoje. 1980 m. baigë Vilniaus valstybiná pedagoginá institutà,<br />
kur ásigijo istorijos mokytojo specialybæ. 1978–1987 m. dirbo Vilniaus<br />
valstybiniame pedagoginiame institute laborantu, „Tarybinio<br />
pedagogo“ laikraðèio redaktoriumi, „Valstieèiø laikraðèio“, „Tiesos“<br />
laikraðèio korespondentu. 1989–1990 m. buvo „Gimtojo kraðto“<br />
laikraðèio vyriausiojo redaktoriaus pavaduotojas, 1990–1991 m.<br />
– „Atgimimo“ laikraðèio vyriausiasis redaktorius. Dabar – dienraðèio<br />
„Lietuvos rytas“ vyr. redaktoriaus pavaduotojas, interneto<br />
portalo http://www.lrytas.lt redaktorius. Periodinëje ir kitoje spaudoje<br />
yra paskelbæs daug straipsniø ekonomikos, kultûros, politikos<br />
ir kitomis temomis.<br />
Stefa Veèerskytë, Daukðienë. Poetë. Gimë 1926 m. Monciðkëse<br />
(dabar – <strong>Palangos</strong> teritorija). 1947 m. baigë <strong>Palangos</strong> gimnazijà,<br />
vëliau mokytojavo Kretingos apskrityje. 1948 m. suimta, kalinta<br />
Intos lageriuose, 1955 m. paleista ið kalëjimo. Po to gyveno Irkutske.<br />
1957 m. gráþusi á Lietuvà, apsigyveno Palangoje, dirbo sanatorijoje<br />
buhaltere. Viena ið Intoje parengtø rankraðtiniø poezijos antologijø<br />
autoriø. Savo kûrybà yra skelbusi periodikoje, antologijose<br />
„Benamiai“ (1989), „Tremtinio Lietuva“(1990). Iðleido eilëraðèiø<br />
rinkiná „Keliuku palei kelià“ (1999). Paraðë atsiminimø (spaudoje<br />
skelbta jø iðtraukø).<br />
Vytautas Venckus. Muzikologas, radijo laidø vedëjas, pedagogas.<br />
Gimë 1922 m. geguþës 15 d. Skipsèiuose (Skuodo r.). Mirë<br />
1997 m. rudená Vilniuje. Palaidotas Palangoje.<br />
Albina Vanda Vertulienë. Skulptorë. Gimë 1937 m. vasario 12 d.<br />
(Nukelta á 72 p.)<br />
ÞEMAIÈIØ ÞEMË 2007 / 2<br />
71
72<br />
PAJÛRIO KRAÐTO ÞMONËS<br />
(Atkelta ið 71 p.)<br />
Skirvainiø k. (Betygalos sen., Raseiniø r.). Daugelá metø gyveno ir<br />
kûrë Palangoje.<br />
Julius Vertulis. Dailininkas (skulptorius). Gimë 1935 m. vasario<br />
16 d. Ðilutës r. 1957–1963 m. mokësi Valstybinio dailës instituto<br />
Skulptûros fakultete. Tuo pat metu dirbo Vilniaus lëliø teatre dailininku<br />
konstruktoriumi. Baigæs institutà, iki 1979 m. dirbo dailininku<br />
Klaipëdos miesto kombinate „Dailë“ (gintaro ir metalo skyriuose)<br />
Parodose pradëjo dalyvauti 1962 m. 1966 m. tapo Lietuvos dailininkø<br />
sàjungos nariu. Daugiausia kûrë ið metalo ir gintaro. Jo darbø<br />
yra eksponuota ir <strong>Palangos</strong> gintaro muziejuje. Yra sukûræs nemaþai<br />
gintaro dirbiniø modeliams-etalonams. Jo skulptûros puoðia Kurðiø<br />
nerijà, Palangà, Klaipëdà, Nidà, Priekulæ, Ðeduvà, nemaþai kitø Lietuvos<br />
vietoviø. Daugelá metø gyveno ir kûrë Palangoje. Mirë 2005 m.<br />
Vydûnas (tikr. Vilhelmas Storasta). Kultûros ir visuomenës veikëjas,<br />
raðytojas, filosofas, muzikas. Gimë 1868 m. kovo 22 d.<br />
Jonaièiuose (Ðilutës r.). Mirë 1953 m. vasario 20 d. Detmolde<br />
(Vokietija). 1923 m. þiemà kelis mënesius mokytojavo <strong>Palangos</strong><br />
progimnazijoje.<br />
Tamara Zaiceva. „Vakarinës <strong>Palangos</strong>“ periodinio laikraðèio<br />
ákûrëja ir ilgametë redaktorë. Gyvena ir dirba Palangoje.<br />
Pranas Þeimys. Inþinierius, visuomenës ir valstybës veikëjas,<br />
Tëvynës sàjungos narys, Lietuvos Respublikos Seimo nario A. Kubiliaus<br />
sekretorius-padëjëjas. Gimë 1957 m. vasario 5 d. Kretingos<br />
rajono Barzdþiø kaime. 1987 m. baigë Sankt-Peterburgo civilinës<br />
aviacijos universitetà, kur ásigijo skrydþiø valdymo inþinieriaus specialybæ.<br />
Gyvena Palangoje. 1997–2007 m. buvo iðrinktas á <strong>Palangos</strong><br />
miesto tarybà, keletà metø dirbo <strong>Palangos</strong> miesto meru.<br />
Dainius Þelvys. Miðkø inþinierius, visuomenës veikëjas. Gimë<br />
1963 m. rugpjûèio 5 d. Gyvena Palangoje. 1986 m. baigë Lietuvos<br />
þemës ûkio akademijà, kur ásigijo miðkø inþinieriaus specialybæ.<br />
1997–2007 m. – <strong>Palangos</strong> miesto savivaldybës tarybos narys. Dirba<br />
<strong>Palangos</strong> botanikos parko vyriausiuoju specialistu miðkininku.<br />
Yra Lietuvos þmogaus teisiø gynimo asociacijos narys, nuo 1994 m.<br />
– Tëvynës sàjungos narys.<br />
Jonas Þemaitis. Kariðkis (generolas), Lietuvos Laisvës Kovø<br />
sàjûdþio Tarybos Prezidiumo pirmininkas, talentingas karys ir áþvalgus<br />
valstybininkas, þymus partizanø ginkluotøjø pajëgø organizatorius<br />
ir visos tautos pasiprieðinimo vadas. Gimë 1909 m. kovo<br />
15 d. Palangoje, Jono ir Petronëlës Þemaièiø ðeimoje. Kai Jonas<br />
Þemaitis pradëjo lankyti mokyklà, jø ðeima jau gyveno Raseiniuose.<br />
1926 m., baigæs ðeðias Raseiniø gimnazijos klases, jis ástojo á<br />
Kauno karo mokyklà. 1929 m. baigë Kauno karo mokyklà. 1936–<br />
1938 m. studijavo Prancûzijos artilerijos mokykloje Fontainebleau.<br />
Gavæs kapitono laipsná, vadovavo Lietuvos kariuomenës 4-ojo artilerijos<br />
pulko mokomajai baterijai. 1941 m. pasitraukë ið tarnybos,<br />
atsisakæs bendradarbiauti su sovietine ir vokieèiø armijomis. Iðëjæs<br />
á atsargà, gyveno Kaune, vëliau – Ðiluvos valsèiaus Kiaulininkø<br />
kaime. 1945 m. tapo partizaninës Þebenkðties rinktinës ðtabo<br />
virðininku, 1947 m. – Jungtinës Kæstuèio apygardos (Raseiniø<br />
apskr.) vadu, 1948 m. ákûrë Jûros (Vakarø Lietuvos) partizanø sritá,<br />
tapo jos vadu. 1949 m. visos Lietuvos partizanø vadø suvaþiavime,<br />
sukûrus Lietuvos laisvës kovos sàjûdá, J. Þemaitis iðrinktas LLKS<br />
Tarybos prezidiumo pirmininku. Ëjo Gynybos pajëgø vado pareigas.<br />
Jam buvo suteiktas aukðèiausias – partizanø generolo laipsnis.<br />
1951 m., iðtikus insultui, atsisakë ðiø pareigø. Slapstësi bunkeryje<br />
Jurbarko rajone (Ðimkaièiø miðke). 1953 m. geguþës 30 d.<br />
suimtas. Tardytas Maskvoje, Butyrkø kalëjime, kur 1954 m. lapkri-<br />
Paminklas generolui Jonui Þemaièiui <strong>Palangos</strong> miesto centre, Vytauto<br />
gatvëje, prieðais klebonijà. Skulptorius Jonas Jagëla. Danutës Mukienës<br />
nuotrauka<br />
èio 26 d. buvo suðaudytas. Kapas neþinomas. 1997 m. apdovanotas<br />
pirmojo laipsnio Vyèio kryþiumi (po mirties). Jam suteiktas<br />
kario savanorio statusas.<br />
Albertas Þulkus. Skulptorius, Lietuvos tautodailininkø sàjungos<br />
narys, medþio droþëjas, aktyvus þemaièiø kultûros puoselëtojas.<br />
Gimë 1933 m. Telðiø apskrities Janapolës kaime. Baigë Telðiø taikomosios<br />
dailës mokyklà. Nuo 1958 m. gyvena ir kuria Palangoje.<br />
Vladas Þulkus. Mokslininkas (habil. m. dr.), istorikas, archeologas,<br />
Klaipëdos universiteto rektorius, profesorius. Gimë, mokësi<br />
Palangoje. Pagrindinës tyrinëjimø kryptys: Baltijos regiono archeologija,<br />
Klaipëdos miesto archeologija ir istorija iki XVII a., Vakarø<br />
Lietuvos ir Þemaitijos archeologija, povandeninë archeologija. Keletà<br />
metø tyrinëjo Palangà, jos senàsias gyvenvietes. Daugelio knygø<br />
apie Þemaitijos, taip pat ir <strong>Palangos</strong>, istorijà autorius ir bendraautorius.<br />
Gyvena Klaipëdoje.<br />
Antanas Þvinklys. Gimë 1912 m. spalio 27 d. Mosëdyje (Skuodo<br />
r.). Baigë Skuodo gimnazijà ir Telðiø kunigø seminarijà. 1939 m.<br />
birþelio 3 d. áðventintas kunigu. Pastoraciná darbà dirbo Pikeliuose,<br />
Palangoje, Þvingiuose, Ðilalëje, Vaitimënuose. Gyvendamas Vokietijoje<br />
aptarnavo lietuvius ir latvius katalikus, dirbo kapelionu<br />
stovyklose. Nuo 1950 m. gyveno JAV, dirbo lietuviø parapijose Èikagoje,<br />
East St. Louis, amerikieèiø parapijose. 1974 m. paskirtas<br />
Ðv. Jeronimo, Wonewoc ir Ðv. Teresës parapijos par. Union Center<br />
klebonu. Gyveno Wonewoce, Wis.<br />
Literatûra:<br />
1. Visuotinë lietuviø enciklopedija. t. 1–10. - Vilnius, 2001–2007.47<br />
2. Bronius Barauskas. Palanga. Ðimtmeèiø epizodai. - Palanga, 1983–1984.<br />
Maðinraðtis.<br />
3. Interneto leidinys „Lietuviðkas þodis“ http://www.spaudos.lt.<br />
4. Interneto leidinys „Þemaitija“ http://www.samogit.lt.<br />
5. Interneto leidinys „Kretingos rajono savivaldybës Motiejaus Valanèiaus<br />
vieðoji biblioteka. Interneto prieiga http://www.kretvb.lt.