Literatūra 1. Fiske, J. (2008) Populiariosios kultūros supratimas. Vilnius: Žara. 2. Tereškinas, A. (2007). Esė apie skirtingus kūnus. Vilnius: Apostrofa. 3. Jameson, F. (1998) Kultūros posūkis. Vilnius: Vilniaus rašytojų leidykla. 4. Askew, K., Wilk, R. R., eds. (2002) The Anthropology of Media: A Reader. London: Blackwell Publ. Dalyko programos rengėjas/jai doc. dr. Artūras Tereškinas, Sociologijos katedra
Dalyko kodas VKS3005 Dalyko grupė Dalyko apimtis kreditais C1 STUDIJŲ DALYKO PROGRAMA 4 Dalykas atestuotas 2010 02 12 Dalykas atestacija galioja iki 2012 02 12 Reg. Nr. (Nr., kuriuo įregistruojama <strong>studijų</strong> dalykų registre). Pavadinimas POLITINĖ <strong>KOMUNIKACIJA</strong> Pavadinimas anglų kalba POLITICAL COMMUNICATION Dalyko anotacija anglų kalba (iki 500 simbolių) This course gives a fundamental understanding and critical review of key aspects of contemporary theory and research in political communications. It examines a range of interconnected issues concerning the ‘politics – mass media – citizens’ relationship in the context of convergence taking place on the economic, organizational and technological levels of media and politics in Europe. This course is designed to introduce students to the processes and actors of political communication and deepen their understanding of the uses and functions of communication in modern democracies, the dilemmas surrounding the communication of political information provision via mass media and other means (Internet, etc.). Būtinas pasirengimas dalyko studijoms Studentai turi būti išklausę „Įvado į viešosios komunikacijos studijas“, „Socialinės visuomenės struktūros“, „Kiekybinių viešosios komunikacijos tyrimo metodų“, „Kokybinių viešosios komunikacijos tyrimo metodų“ kursus; pageidautina, kad iš B grupės dalykų būtų klausę politikos mokslų įvadinių dalykų. Dalyko <strong>studijų</strong> rezultatai (iki 600 simbolių) Išklausę kursą studentai įgyja žinių apie politikos komunikacijos procesą, veikėjus, normatyvines funkcijas demokratijoje, šiuolaikinės politinės komunikacijos tendencijas bei pagrindines charakteristikas globaliame, europiniame ir nacionaliniame kontekste, politinės komunikacijos skirtingas apraiškas, elementus bei reiškinius. Studentai geba: stebėti ir vertinti globalių ir lokalių veiksnių įtakas politikos komunikacijos procesams ir komunikacijos turinio kaitai; atlikti tyrimus ir analizuoti įvairių politinių institucijų ir organizacijų informacijos bei komunikacijos strategijas, politinio marketingo kampanijas, politinę reklamą, kt.; analizuoti ir paaiškinti kaip įvairūs globaliniai procesai veikia politinės komunikacijos kultūras įvairiose demokratinėse šalyse; suprasti ir analizuoti skirtingus politinės komunikacijos aspektus: institucinį, žiniasklaidos, naujųjų technologijų poveikio ir pilietinio dalyvavimo. Dalyko turinys (iki 1200 simbolių) Įvadinė paskaita. Politinės komunikacijos samprata, teorinių požiūrių ir tyrimo tradicijų apžvalga. Komunikacijos vaidmuo demokratiniame politiniame procese: normatyvinis požiūris. Viešosios nuomonės studijos ir politinės darbotvarkės formavimas. Žiniasklaidos ir politinių veikėjų sąveika: politinės komunikacijos kultūra. Politinis marketingas, kampanijos ir politinė reklama. Nuolatinė kampanija ir institucinė komunikacija. Naujausios tendencijos ir pokyčiai politinėje komunikacijoje: mediatizacija, profesionalėjimas, informacijos ir naujienų vadyba ir pan. Politinė komunikacija naujųjų technologijų poveikyje ir pilietinis dalyvavimas. Politikos veikėjų įvaizdis ir jo formavimo strategijos. Politinė kalba, retorika ir politinis simbolizmas. Atvejo studija (I): Politinių partijų rinkiminės komunikacijos kampanijos (Lietuva, Estija, Švedija, Suomija, Vokietija, D. Britanija, Prancūzija, Čekija, Lenkija, Airija, kt.). Atvejo studija (II): Kaip internetas keičia politinių partijų, kandidatų ir institucijų komunikaciją (nagrinėjamos įvairios naujausios lyginamųjų tyrimų studijos). Atvejo studija (III): Europos Sąjungos politikos komunikacija: instituciniai aspektai. Baigiamoji diskusija. Dalyko studijos valandomis Paskaitos – 45 val., seminarai / praktiniai užsiėmimai – 22,5 val., individualus darbas – 40 val., savarankiškas studento darbas – 52,5 val. Iš viso: 160 val. Studijų rezultatų vertinimas