trinties porų dilimo procesai - Kauno technologijos universitetas
trinties porų dilimo procesai - Kauno technologijos universitetas
trinties porų dilimo procesai - Kauno technologijos universitetas
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
KAUNO TECHNOLOGIJOS UNIVERSITETAS<br />
Vytenis JANKAUSKAS<br />
TRINTIES PORŲ DILIMO PROCESAI<br />
Habilitacijos procedūrai teikiamų mokslo darbų apžvalga<br />
Technologijos mokslai, mechanikos inžinerija (09T)<br />
Kaunas, 2008
TURINYS<br />
ĮVADAS ................................................................................................... 4<br />
1. PLIENŲ IR APVIRINTŲ SLUOKSNIŲ ABRAZYVINIO DILIMO<br />
PROCESŲ TYRIMAS ......................................................................... 8<br />
1.1. Dilimo esant mažam kontaktiniam slėgiui ir abrazyvo<br />
masėje tyrimas ............................................................................ 9<br />
1.2. Dilimo esant dideliam kontaktiniam slėgiui tyrimas ...................... 11<br />
1.3. Erozinio <strong>dilimo</strong> tyrimas ................................................................. 12<br />
1.4. Mašinų elementų <strong>dilimo</strong> gamybinis bandymas ............................ 14<br />
2. ELEKTROIMPULSINIU UŽPURŠKIMU<br />
SUDARYTŲ DANGŲ TYRIMAS ......................................................... 14<br />
2.1. Plienų dangų sudarymo, stiprinimo ir <strong>dilimo</strong> tyrimas .................... 16<br />
2.1.1. Dangų savybės ................................................................. 16<br />
2.1.2. Kryptingu elektroimpulsiniu užpurškimu sudarytų<br />
dangų savybės .................................................................. 18<br />
2.1.3. Dangų stiprinimas ............................................................. 18<br />
2.2. Daugiasluoksnių vario ir žalvario dangų savybės ........................ 19<br />
2.3. Vario mikrodangų savybės ........................................................... 21<br />
3. PLASTIŠKŲJŲ METALŲ NANOSTRUKTŪRINIŲ DANGŲ IR<br />
DALELIŲ FORMAVIMAS ELEKTROIMPULSINIU PURŠKIMU .......... 22<br />
4. TEPAMŲJŲ MEDŽIAGŲ SU NANODALELĖMIS<br />
NAUDOJIMAS TRINTIES POROSE ................................................... 23<br />
5. BIOLOGINĖS KILMĖS TEPAMŲJŲ MEDŽIAGŲ NAUDOJIMO<br />
TRINTIES POROMS TEPTI TYRIMAS .............................................. 24<br />
TYRIMŲ REZULTATŲ APIBENDRINIMAS ............................................. 25<br />
MOKSLINIŲ PROJEKTŲ, KURIŲ REZULTATAI YRA<br />
PANAUDOTI APŽVALGOJE, SĄRAŠAS ................................................ 26<br />
TOLESNIŲ TYRIMŲ PERSPEKTYVOS .................................................. 26<br />
HABILITACIJOS PROCEDŪRAI TEIKIAMŲ SVARBIAUSIŲ<br />
MOKSLO DARBŲ SĄRAŠAS .................................................................. 27<br />
CITUOJAMI MOKSLO DARBAI ............................................................... 31<br />
3
ĮVADAS<br />
Nagrinėjama problema ir jos aktualumas<br />
Pačių moderniausių žemės ūkio mašinų ir įrenginių darbingumui daugiausia<br />
įtakos turi <strong>trinties</strong> <strong>procesai</strong> jų kinematinėse porose bei sąlytyje su technologine<br />
aplinka. Trinties <strong>porų</strong> darbingumas formuojamas mašinas projektuojant ir gaminant,<br />
palaikomas techniškai prižiūrint ir remontuojant, o realizuojamas – mašiną naudojant.<br />
Didžiulę įtaką mašinų patikimumui turi naudojimo sąlygos, techninės priežiūros<br />
kokybė ir atlikimas laiku, taip pat žmogiškasis veiksnys. Yra žinoma, kad 30...40 %<br />
visos išgaunamos energijos sunaudojama <strong>trinties</strong> ir <strong>dilimo</strong> nuostoliams įveikti [A1,<br />
A2]. Nuostoliai, sukeliami <strong>trinties</strong> ir <strong>dilimo</strong>, aukšto gamybos lygio šalyse siekia<br />
4...5 % nacionalinių pajamų [A1, A2]. 80...90 % mašinų gedimų priežastis yra jų<br />
mazgų ir elementų nudilimas [A1]. Todėl mašinų, taip pat ir žemės ūkio mašinų,<br />
darbingumo didinimas bei <strong>trinties</strong> nuostolių mažinimas yra labai svarbi šių dienų<br />
problema. Didindami mašinos tribologinį patikimumą, kartu mažinsime žmogiškojo<br />
veiksnio reikšmę mašinos darbingumui apskritai.<br />
Trinties <strong>porų</strong> ilgaamžiškumą galima sėkmingai didinti kompleksiškai sprendžiant<br />
konstrukcinius, naujų konstrukcinių bei tepamųjų medžiagų kūrimo klausimus.<br />
Tribologinį patikimumą mažina mašinų gamybos tendencijos gaminti mažiau<br />
medžiagų imlias mašinas, todėl didėja mašinų elementų lyginamosios apkrovos ir<br />
greičiai. Čia darbingumui užtikrinti reikalingi ir optimalūs mechaninio bei terminio<br />
apdirbimo metodai, naujos medžiagos ir darbinių paviršių dangos. Tik optimalus<br />
konstrukcijos, gamybos <strong>technologijos</strong> ir naudojimo režimų derinys leis iki minimumo<br />
sumažinti lyginamąsias mašinos naudojimo išlaidas. Todėl svarbu kurti ir tirti naujas<br />
medžiagas, modifikuoti <strong>trinties</strong> paviršius ir atlikti tribotechninius tyrimus.<br />
Žmonijos patirtis pažįstant <strong>trinties</strong> ir <strong>dilimo</strong> reiškinius siekia kelis tūkstančius<br />
metų, tačiau terminas „tribologija“ (gr. „tribos“ – trintis, „logos“ – mokslas) ištartas<br />
visiškai neseniai. Tik 1966 metais jį pirmasis pavartojo britų profesorius H. Peter<br />
Jost. Šis mokslininkas dabar yra svarbiausios tribologų organizacijos – Tarptautinės<br />
tribologų tarybos (ITC) prezidentas.<br />
Abrazyvinis dilimas yra seniai žinoma, todėl daug tyrinėta, labai paplitusi,<br />
intensyvi ir daugiausia nuostolių daranti <strong>dilimo</strong> rūšis [A3]. Viena iš efektyviausių apsaugos<br />
nuo abrazyvinio <strong>dilimo</strong> priemonių yra konstrukcinė apsauga, neleidžianti abrazyvui<br />
patekti ant <strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> paviršių, tačiau kasant ar dirbant dirvą to išvengti<br />
neįmanoma. Mašinų elementų <strong>dilimo</strong> greitis gali siekti 130–12700 μm/h [A4]. To<br />
priežastis yra natūralus didelis abrazyvinių medžiagų kietumas (pvz., labiausiai paplitusių<br />
SiO2 kietumas yra - 11,5 GPa, Al2O3 – 21 GPa), kuris yra didesnis už plačiai<br />
naudojamų termiškai ar termochemiškai apdirbtų konstrukcinių plienų kietumą (iki 8<br />
GPa) [A5]. Abrazyvinio <strong>dilimo</strong> žala mažinama didinant su abrazyvine terpe sąveikaujančių<br />
mašinų elementų kietumą, pvz., elektrolankiniu apvirinimu. Vienas efektyviausių<br />
apvirintų sluoksnių <strong>dilimo</strong> mažinimo metodų – didinti karbidų (Fe3C<br />
950...1100 HV, Cr23C6 1100...1300 HV, Mo2C ar WC 1500...2000 HV) kiekį, juos<br />
stambinti ir stiprinti matricą [A5, A6].<br />
4
Dilimo, taip pat ir abrazyvinio, tyrimai vykdyti ir Lietuvoje: pjovimo įrankių<br />
darbines briaunas, apvirindami miltelinėmis kompozicijomis formavo ir jų dilimą vertino<br />
doc. P. Ambroza su bendradarbiais [A7], doc. V. Serapinas tyrė mašinų kinematinėse<br />
porose vykstančius procesus [A8], prof. J. Padgurskas – <strong>trinties</strong> paviršių<br />
neabrazyvinį antifrikcinį baigiamąjį apdirbimą, fluoro oligomerų ir kitų medžiagų įtaką<br />
<strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> darbui [A9]. Daugiausia nuopelnų tribologijos mokslui Lietuvoje turi<br />
prof. V. Vekteris, kuriam už darbų ciklą „Mechatroninės mašinų inžinerijos tribologinių<br />
sistemų tyrimai“ buvo paskirta 2007 m. Lietuvos mokslo premija [A10].<br />
Vertinant Rusijos ir Vakarų Europos, taip pat JAV abrazyvinio <strong>dilimo</strong> tyrimų<br />
metodikas, matyti nemaža skirtumų. Pagrindiniai grynųjų metalų ir plienų (įskaitant<br />
termiškai apdirbtus) abrazyvinio <strong>dilimo</strong> dėsningumai aprašyti XX a. viduryje rusų<br />
mokslininkų M. Chruščiov'o ir Babičev‘o (rus. М.М. Хрущов, М.А. Бабичев) darbuose<br />
[A6]. Šie dėsningumai rodo, kad plienų dilimas tiesiogiai priklauso nuo jų anglingumo<br />
ir kietumo – kuo plienai anglingesni ir kietesni, tuo jie atsparesni dilimui. Tokioms išvadoms<br />
pritaria ir Vakarų Europos šalių mokslininkai. Tačiau neretai pamirštama, kad<br />
šie dėsniai yra nustatyti dilinant įtvirtintu abrazyvu (abrazyviniu popieriumi), ir jais remiamasi<br />
daug plačiau nei derėtų. Realiomis darbo sąlygomis šio bandymo režimai atkartojami<br />
retai. Vakarietiška patirtis (pvz., įteisinta standartu ASTM G65) yra lankstesnė<br />
– tuo pačiu bandymų įrenginiu pagal realias darbo sąlygas galima modeliuoti ir<br />
mažą, ir didelį kontaktinį slėgį metalo ir abrazyvo <strong>trinties</strong> porose. Pagal ASTM G65<br />
darbo rato skersmuo 229 mm, bandomas mėginio paviršius yra vertikalus, o abrazyvas<br />
į mėginio ir darbo rato tarpą tiekiamas vertikaliai. Taikant analogišką Rusijos<br />
standartą (ГОСТ 23.028), iš esmės skiriasi naudojamo įrenginio konstrukcija – darbo<br />
rato skersmuo yra tik 48...50 mm bandomas paviršius yra horizontalus, o abrazyvas<br />
tiekiamas horizontaliai, t. y. pilamas ant mėginio šalia darbo rato. Todėl rezultatas gali<br />
būti itin nestabilus. Realiomis sąlygomis dažnai pasitaikanti <strong>dilimo</strong> rūšis yra abrazyvinis<br />
dilimas esant mažam kontaktiniam slėgiui arba dilimas abrazyvo masėje. Šiuo atveju<br />
gaunamas kitoks rezultatas, ypač tada, kai, esant mažam kontaktiniam slėgiui,<br />
ima vyrauti irimas dėl paviršinių sluoksnių deformavimo ar perdeformavimo, t. y. nuovargio<br />
<strong>procesai</strong>. Šiandien Vakarų Europoje abrazyvinio <strong>dilimo</strong> procesus intensyviausiai<br />
tyrinėja Kembridžo universiteto profesorius I. M. Hutchings [11].<br />
Vertinant abrazyvinį dilimą tyrinėjama ir abrazyvų (abrazyvo rūšies, abrazyvo<br />
dalelių dydžio ir jų formos), ir dylančiosios medžiagos (keramikos, metalų ir kitų<br />
konstrukcinių medžiagų bei jų lydinių sudėties, kietumo, struktūros, grūdėtumo ir<br />
kt.) charakteristikų ir aplinkos (dalelių greičio ir jų kontaktinės apkrovos, temperatūros,<br />
drėgnumo ir kt.) veiksnių įtaka dilimui.<br />
Slydimo <strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> darbingumą ypač padidina varis ir jo lydiniai [A12,<br />
A13], tačiau daug didesnes apkrovas gali atlaikyti šių medžiagų dangos, gautos<br />
koncentruotos energijos metodu – elektroimpulsiniu užpurškimu (EIU). Šių dangų,<br />
naudojamų mišrios <strong>trinties</strong> porose, <strong>trinties</strong> nuostoliai labai maži, jos itin sparčiai prisitaiko<br />
prie apkrovos pokyčio – <strong>trinties</strong> koeficientas mažėja iki skystai trinčiai artimo<br />
dydžio. Šios dangos, ypač mikrometrinės, yra ypač jautrios <strong>trinties</strong> poveikiui ir leidžia<br />
lengvai susidaryti selektyvaus pernešimo (nedilumo) efektui.<br />
5
Trinties <strong>porų</strong> darbingumo padidinimui, į alyvas pradėta dėti plastiškųjų metalų<br />
(Cu, Sn, Zn ir kt.) nanometrinio dydžio dalelių priedų, tačiau ne visada ir ne visomis<br />
naudojimo sąlygomis jie yra efektyvūs, o neretai veikia kaip abrazyvinės medžiagos<br />
[A14, A15].<br />
Efektyvi, ES skatinama tirti ir plėtoti tribologinių <strong>porų</strong> darbingumo didinimo<br />
priemonė – biologinės kilmės (biologiškai skalių, t. y. augalinės ir gyvūninės kilmės)<br />
tepamosios medžiagos. Nors šioms medžiagoms būdingos geros tepamosios, <strong>dilimo</strong><br />
slopinamosios savybės, kurias modifikuojant galima pagerinti iki kokybiškų pusiau<br />
sintetinių alyvų lygmens, tačiau jų korozinį aktyvumą, ilgaamžiškumą (oksidavimąsi),<br />
agresyvumą nemetalinėms konstrukcinėms mašinų dalims dar reikia išsamiai<br />
tirti [A16, A17].<br />
Be čia nurodytų tyrimų prioritetų, svarbu tobulinti dangų technologijų įrangą,<br />
naujų medžiagų gamybos technologijas ir jų įrangą.<br />
Tyrimų tikslas ir uždaviniai<br />
Pagrindinis tyrimų tikslas – sukurti prielaidas (dangas, medžiagas bei technologijas)<br />
mažinti mašinų <strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> <strong>dilimo</strong> procesų intensyvumą, <strong>trinties</strong> nuostolius<br />
ir elementų nudilimą.<br />
Tikslui pasiekti reikėjo spręsti šiuos uždavinius:<br />
o ištirti geležies pagrindu apvirintų Fe-C-Cr, Fe-C-Cr-B, Fe-C-Cr-Mo sluoksnių abrazyvinį<br />
dilimą esant mažam bei dideliam kontaktiniam slėgiui; ištirti nudilusių<br />
paviršių mikrogeometrinių parametrų ir nu<strong>dilimo</strong> dydžio sąryšį; ištirti dirvos dirbimo<br />
mašinų elementų, apvirintų įvairių sudėčių sluoksniais, dilimą;<br />
o ištirti EIU gautų plienų dangų savybes ir elektromechaninio bei lazerinio stiprinimo<br />
galimybes;<br />
o ištirti slydimo <strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> su EIU sudarytomis vario bei žalvario dangomis <strong>trinties</strong><br />
koeficientą, apkrovimo galimybę esant ribiniam tepimui;<br />
o ištirti plastiškųjų metalų nanodalelių gamybos elektroimpulsiniu purškimu galimybę<br />
ir įvertinti slydimo <strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> „plienas – plienas“, tepamų alyvomis su šių<br />
nanodalelių priedais, dilimą;<br />
o ištirti biologiškai skalių alyvų <strong>dilimo</strong> slopinimo ir kt. savybes.<br />
Tyrimų objektas ir metodai<br />
Tyrimų objektas – <strong>trinties</strong> poros, sudarytos iš dviejų ar daugiau <strong>trinties</strong> paviršių,<br />
ir jų tepamosios medžiagos. Tiriant buvo registruojami tribo<strong>porų</strong> darbo režimų<br />
parametrai, analizuojamas jų sąryšis su nudilimu, ribine apkrova, paviršių savybių<br />
pokyčiais. Eksperimentiniai tyrimai buvo atliekami naudojant standartinius metodus.<br />
Tyrimams naudotos sukurtos ir komercinės apvirinimo medžiagos, EIU sudarytos<br />
dangos. Darbai buvo atlikti LŽŪU Mechanikos (iki 2001 m. Mašinų gamybos ir serviso)<br />
katedroje, bendradarbiaujant su <strong>Kauno</strong> <strong>technologijos</strong> universitetu, Vilniaus<br />
Gedimino technikos universitetu, Lietuvos energetikos institutu. Dalis tyrimų buvo<br />
atlikta užsienyje – Rusijos Federacijos MA Sibiro skyriaus Stiprumo fizikos ir medžiagotyros<br />
institute (Tomskas, Rusija), Talino <strong>technologijos</strong> universitete (Estija).<br />
6
Tyrimų mokslinis naujumas ir originalumas<br />
Nustatytas plienų bei apvirintų sluoksnių, dylančių abrazyvo terpėje esant mažam<br />
kontaktiniam slėgiui, nu<strong>dilimo</strong> dydžio ir paviršiaus mikrogeometrinių parametrų sąryšis.<br />
Pasinaudojant nudilusio paviršiaus mikronelygumų kampu galima prognozuoti nudilimą.<br />
Atlikti Fe-C-Cr, Fe-C-Cr-B ir kt. apvirintų sluoksnių tyrimai rodo, kad galima sumažinti<br />
nudilimą 5...9,7 karto, palyginti su grūdintu boru mikrolegiruotu plienu (plačiausiai<br />
abrazyvinio <strong>dilimo</strong> sąlygomis naudojama medžiaga). Pateikiama analitinė išraiška<br />
nu<strong>dilimo</strong> dydžiui nustatyti pasinaudojant apvirintų sluoksnių elementų koncentracijomis.<br />
Specialiai sudaromas kompozicinių medžiagų išrankinis abrazyvinis dilimas<br />
leidžia mažinti jų nudilimą, nes dalis mašinos elemento abrazyvinio <strong>dilimo</strong> proceso<br />
virsta paviršinių abrazyvo sluoksnių vidine trintimi.<br />
Su pagrindinėmis apvirinimo medžiagų grupėmis atlikti atsparumo abrazyviniam<br />
dilimui tyrimai, esant mažam ir dideliam kontaktiniams slėgiams ir eroziniam<br />
dilimui, bei gamybinis šių medžiagų išbandymas, atskaitos tašku laikant plačiausiai<br />
žemės dirbimo darbams naudojamą boru mikrolegiruotą plieną.<br />
EIU suformuotų daugiasluoksnių ir mikrometrinio storio vario bei žalvario<br />
dangų <strong>trinties</strong> koeficientas yra kelis kartus mažesnis nei analogiškos sudėties valcuotų<br />
medžiagų, jų linijinis nudilimas iki 13 kartų mažesnis, <strong>trinties</strong> koeficientas artimas<br />
skystosios <strong>trinties</strong> koeficientui, o leistinas apkrovimas 3 kartus didesnis.<br />
Trinties <strong>porų</strong> tepimo alyvas modifikuojant cinko nanodalelėmis, galima sumažinti<br />
tiesioginių ir atvirkštinių <strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> „plienas – plienas“ nudilimus, esant didelėms<br />
kontaktinėms apkrovoms (adhezinio <strong>dilimo</strong> sąlygomis).<br />
Tyrimų rezultatų aprobavimas<br />
Tyrimų medžiaga pristatyta tarptautinėse konferencijose:<br />
Lietuvoje, <strong>Kauno</strong> <strong>technologijos</strong> universitete – „Mechanika“ 1994, 1995, 1997,<br />
1998, 1999, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006 ir 2008 metais, „Materials Engineering–96”,<br />
“Materials Engineering & Tribology 2002”, Lietuvos žemės ūkio universitete –<br />
„BALTTRIB“ 1999, 2005 ir 2007 metais, „Žemės ūkio technika ir <strong>technologijos</strong> agenda<br />
– 21 plotmėje“ (2003), „Žemės ūkio technologijų inžinerija“ 2004 ir 2006 metais, „Rapsų<br />
panaudojimo galimybės“, 2007, Klaipėdos universitete „Mokslas ir gamyba“, 1996.<br />
Užsienyje: Rygos TU (Latvija) „Materials Engineering & Balttrib 2001“; Vroclavo<br />
TU (Lenkija) „Tribologia na progu trzeciego tysiąclecia“, 2002; Latvijos žemės ir miškų<br />
ūkio akademijoje „Safe and economical agricultural technologies“, 2002; Rygos TU<br />
„Engineering Materials & Tribology 2004“; Opolės TU (Krokuva, Lenkija) 2-ojoje tarptautinėje<br />
„MSM 2006“ konferencijoje; Varšuvos TU (Lenkija) „E-MRS 2006“, Gesellschaft<br />
für Tribologie e.V. (Göttingen, Vokietija), „47 Tribology-Fachtagung“, 2007.<br />
Autoriaus indėlis<br />
Visų apžvalgoje paminėtų mokslinių straipsnių bendraautoriams priklauso<br />
po lygią tame straipsnyje paskelbtų tyrimų rezultatų dalį. Autorius organizavo daug<br />
mokslinio tyrimo darbų, juos vykdė. Autoriaus indėlis taip pat yra susijęs su mokslinio<br />
tyrimo darbų metodikos rengimu, dalyvavimu tyrimuose, duomenų kaupimu, apdorojimu<br />
ir analize, mokslinės literatūros studijavimu, straipsnių rengimu spaudai<br />
bei aprobavimu konferencijose.<br />
7
1. PLIENŲ IR APVIRINTŲ SLUOKSNIŲ ABRAZYVINIO DILIMO<br />
PROCESŲ TYRIMAS<br />
Dilimas esant mažam ir dideliam kontaktiniams slėgiams modeliuotas pagal<br />
ASTM G65-94 (1 pav.). Dilimas esant mažam kontaktiniam slėgiui modeliuotas<br />
gumuotu darbo ratu (abrazyvo dalelių slėgį į paviršių lemia gumos kietumas ir dalelių<br />
dydis bei forma), o dilimas esant dideliam kontaktiniam slėgiui modeliuotas plieniniu<br />
darbo ratu. Pirmuoju atveju dilimą sukelia nuovargio, nano– ir mikropjovimo<br />
<strong>procesai</strong>, o antruoju – pjovimas (minkštų) ir trapusis (kietų) paviršių ardymas. Dilimo<br />
esant dideliam kontaktiniam slėgiui atveju paviršių kontaktinės apkrovos yra didesnės<br />
už medžiagų stiprumo ribą (kvarcinis smėlis, kurio kietumas 11,5 GPa, trupinamas<br />
tarp darbo rato ir mėginio paviršių).<br />
1 pav. Pagal standartą ASTM-G65-94 atliekamo abrazyvinio <strong>dilimo</strong> tyrimo įrenginio schema:<br />
1 – darbo ratas; 2 – abrazyvo tiekimo kanalas; 3 – mėginys; 4 – apkrova; 5 – kvarcinis smėlis<br />
Skirtingo kietumo ir formos kūnų sąveikos slystant analizė įgalino padaryti<br />
prielaidą, kad skirtingų mechaninių savybių plienų nu<strong>dilimo</strong> dydis turi būti susijęs su<br />
nudilusių paviršių mikrogeometrinėmis charakteristikomis. Tam patikrinti paruošti<br />
skirtingo kietumo konstrukcinio plieno 45 (nuo 1600 iki 5700 MPa), įrankinio plieno<br />
ХВГ (nuo 2500 iki 6500 MPa) bei Fe-C-Si-Cr-B apvirintų sluoksnių (nuo 4700 iki<br />
7100 MPa) mėginiai, atlikti <strong>dilimo</strong> tyrimai, esant mažam kontaktiniam slėgiui, nustatytas<br />
nudilimas, parametras Ra, užrašytos profilogramos.<br />
Skirtingo kietumo mėginių parametras Ra nekito arba kitimo dėsningumo<br />
nustatyti nepavyko. Nustatyta, kad šių medžiagų nu<strong>dilimo</strong> dydis yra tiesiogiai susijęs<br />
ir su kietumu, ir su dylančiojo paviršiaus mikrogeometriniu parametru SPQP<br />
(spike parameter quadratic ). Parametras SPQP apskaičiuojamas pagal lygtį (1) [4]:<br />
1 θ i<br />
SPQ P = ∑cos<br />
,<br />
(1)<br />
n n 2<br />
čia n – matuotų mikronelygumų skaičius pasirinktame atstume; θi – nudilusio<br />
paviršiaus profilogramoje išmatuotas i – ojo nelygumo viršūnės kampas (2 pav.).<br />
Parametras SPQP tiesiškai susijęs su nudilimu (3 pav.). Todėl tikslinga sudaryti<br />
plačiausiai naudojamų plienų SPQP dydžių duomenų bazę, kuria rekomen-<br />
8
duojama naudotis vienodomis sąlygomis dirbančių elementų, pagamintų iš vienodos<br />
medžiagos, bet skirtingo kietumo, nudilimams vertinti, kai kitų <strong>dilimo</strong> nustatymo<br />
metodų (masių, linijinio ar kt.) negalima naudoti dėl analizuojamo elemento matmenų,<br />
išardomumo ar kitų priežasčių.<br />
Nudilimas, g<br />
2 pav. Nudilusio paviršiaus profilio mikronelygumų kampo θ matavimo parametrui SPQP<br />
apskaičiuoti principinė schema [4]<br />
0,20<br />
0,16<br />
0,12<br />
0,08<br />
0,04<br />
I = -1,43(SPQP) + 1,49<br />
R 2 = 0,88<br />
0,92 0,94 0,96 0,98<br />
Paviršių apibūdinantis parametras SPQP<br />
Nudilimas, g<br />
0,06<br />
0,04<br />
0,02<br />
0,00<br />
I = 0,22(SPQP) - 0,16<br />
R 2 = 0,89<br />
0,82 0,86 0,90 0,94 0,98<br />
Paviršių apibūdinantis parametras SPQP<br />
a) b)<br />
3 pav. Skirtingai termiškai apdirbto konstrukcinio plieno 45 (a) ir apvirintų Fe-C-Si-Cr-B<br />
sluoksnių (b) nu<strong>dilimo</strong> ir paviršiaus mikrogeometrinio parametro SPQP sąryšis [4]<br />
1.1. Dilimo esant mažam kontaktiniam slėgiui ir abrazyvo masėje<br />
tyrimas<br />
Apvirintų sluoksnių abrazyvinio <strong>dilimo</strong>, esant mažam kontaktiniam slėgiui,<br />
tyrimais nustatyta, kad [19]:<br />
• Fe-C-Cr sluoksnių, turinčių 0,32...0,6 % anglies ir 4...9 % chromo, atsparumas<br />
dilimui tesudaro 64...83 % grūdinto boru mikrolegiruoto plieno Hardox<br />
400 (69 HRA) atsparumo dilimui, todėl gruntuose dirbančių mašinų dalių<br />
šiomis medžiagomis stiprinti nerekomenduojama;<br />
• Fe-C-Cr-B sluoksnių, turinčių 2,5...3,5 % anglies, legiruotų 25...30 % chromo,<br />
0,2...0,3 % boro nudilimas sumažėja iki 3...5 kartų (palyginti su Hardox 400)<br />
• Fe-C-Si-Cr-W-Mo-Nb sluoksnių, turinčių 2,5...3,5 % anglies, legiruotų 2...3 %<br />
silicio, 20...22 % chromo, 4 % volframo, 8 % molibdeno ir 7 % niobio, nudilimas<br />
sumažėja iki 9,7 karto (palyginti su Hardox 400).<br />
Plūgų kaltų <strong>dilimo</strong> ir jų kainų (2005 m.) analizė parodė, kad vieno nudylančio<br />
kilogramo metalo (paprastai, grūdinto boru mikrolegiruoto plieno) vertė yra 34<br />
Lt/kg. Šią dylančiąją dalį pakeitus apvirintais sluoksniais, atsižvelgiant į jų <strong>dilimo</strong> po-<br />
9
kytį, darbo ir medžiagų sąnaudas, nustatyta, kad išlaidas apvirinto sluoksnio masės<br />
vienetui galima sumažinti iki 5,6 Lt/kg [19].<br />
Apvirinimo medžiagų, naudojamų esant mažam kontaktiniam slėgiui, efektyvumas<br />
tuo didesnis, kuo labiau jos legiruotos chromu, siliciu bei sunkialydžiais<br />
metalais (V, W, Mo, Nb). Efektas proporcingas medžiagų kainai – kuo labiau<br />
sluoksniai legiruoti, tuo jie brangesni, tačiau efektyviau mažina dilimą, o įvertinant<br />
apvirinimo išlaidas, išvengtas remonto prastovas, efektas dar didesnis [5, 19].<br />
Skirtingų sudėčių apvirintų sluoksnių nudilimas, esant mažam kontaktiniam<br />
slėgiui, pateiktas 4 pav.<br />
Nudilimas, g<br />
0,5<br />
0,4<br />
0,3<br />
0,2<br />
0,1<br />
0,0<br />
1 sluoksnio 2 sluoksnio<br />
1 2 3 4 5 6 7 8 E<br />
Medžiagos kodas<br />
4 pav. Apvirintų sluoksnių nu<strong>dilimo</strong>, esant mažam kontaktiniam slėgiui (tyrimas pagal ASTM<br />
G65-94): E – etalonas (plienas Hardox 400, 69 HRA); 1, 2 – mažai C, Si ir Cr turintys Fe-C-Si-<br />
Cr sluoksniai; 3, 4 – daug C ir Cr turintys Fe-C-Cr sluoksniai; 5, 6 – daug C turintys, Cr, Si ir B<br />
legiruoti Fe-C-Si-Cr-B sluoksniai; 7, 8 – daug C turintys, Cr, Si, W, V, Mo, Nb legiruoti<br />
Fe-C-Cr-Si-V-Ti-W bei Fe-C-Cr-Si-W-Mo-Nb sluoksniai [19]<br />
Apvirintų sluoksnių kietumo ir karbidus bei boridus sudarančių elementų<br />
(Fe+Cr) ir (C+B) įtaka sluoksnių Fe-C-Cr-B atsparumui dilimui, esant mažam kontaktiniam<br />
slėgiui, parodyta 5 paveiksle.<br />
Nudilimas I, g<br />
0,25<br />
0,2<br />
0,15<br />
0,1<br />
0,05<br />
0<br />
I = -0,0068 HRC + 0,464<br />
R 2 = 0,71<br />
35 45 55 65<br />
Kietumas, HRC<br />
Nudilimas I, g<br />
0,25<br />
0,2<br />
0,15<br />
0,1<br />
0,05<br />
I = 0,0043(Fe+Cr)/(C+B) - 0,076<br />
R 2 = 0,95<br />
0<br />
20 30 40 50 60 70<br />
Santykis (Fe+Cr)/(C+B)<br />
a) b)<br />
5 pav. Apvirintų Fe-C-Cr-B sluoksnių kietumo (a) ir karbidus bei boridus sudarančių elementų<br />
(Fe+Cr) ir (C+B) (b) įtaka nudilimui [9]<br />
10
Apvirintų sluoksnių Fe-C-Cr-B abrazyvinį dilimą esant mažam kontaktiniam<br />
slėgiui tiksliausiai apibūdina [9]:<br />
• sluoksnio komponentų (Fe+Cr) ir (C+B), t. y. karbidus bei boridus sudarančių<br />
elementų santykis – kuo šis santykis (intervale 24,5...68) mažesnis, tuo nudilimas<br />
mažesnis;<br />
• anglies kiekio įtaką apvirintų sluoksnių Fe-C-Cr-B, Fe-C-Cr-Mo abrazyvinio<br />
nu<strong>dilimo</strong> dydžiui (I) nusako eksponentinė funkcija, atitinkamai<br />
I<br />
Fe−<br />
C−Cr−B<br />
= 0,<br />
396e<br />
−0,<br />
72C<br />
I<br />
−0,<br />
786C<br />
ir ;<br />
Fe−<br />
C−Cr−Mo<br />
= 0,<br />
28e<br />
• šių sluoksnių nudilimas yra mažas ir stabilus, kai anglies kiekis Fe-C-Cr-B<br />
sluoksniuose viršija 2,5 %, Fe-C-Cr-Mo sluoksniuose – 3,4 %, o chromo ir<br />
anglies santykis yra 5...9.<br />
Sprendžiant žemės ūkio mašinų gamintojams rūpimus klausimus, buvo tiriami<br />
abrazyviniam dilimui atsparūs plienai. Tyrimas atliktas abrazyvo masėje [16, 38-41].<br />
Nustatyta, kad:<br />
• ES žemės dirbimo mašinų gamintojų naudojamus boru mikrolegiruotus plienus<br />
(pvz., Lubor 044 [48-50 HRC], Hardox 400) galima pakeisti alyvoje grūdintu<br />
NVS gamybos spyruokliniu 65Г ir noraginiu Л53 plienais, kurie dyla atitinkamai<br />
33 ir 26 %, mažiau;<br />
• abrazyvo masėje intensyviausiai dils paviršiai, kuriuos abrazyvas veikia 20–<br />
25 o kampu;<br />
• iš įvairių spyruoklinio plieno 65Г terminio apdirbimo variantų atspariausias dilimui<br />
yra alyvoje grūdintas plienas (30...35 HRC), o ne kiečiausias, vandenyje<br />
grūdintas plienas (58...60 HRC).<br />
1.2. Dilimo esant dideliam kontaktiniam slėgiui tyrimas<br />
Geležies pagrindu apvirintų sluoksnių abrazyvinio <strong>dilimo</strong>, esant dideliam<br />
kontaktiniam slėgiui, tyrimais (6 pav.) nustatyta, kad legiravimas atsparumą dilimui<br />
gali padidinti apie du kartus. Palyginti su dilimu esant mažam kontaktiniam slėgiui<br />
(9,7 karto), tai ne taip reikšminga [8, 41]. Ištirta, kad (6 pav.):<br />
• 0,2...0,3 % anglies ir 3...6 % chromo turintys apvirinti sluoksniai nudyla tiek,<br />
kiek ir grūdintas boru mikrolegiruotas plienas (Hardox 400);<br />
• 2,5...3,5 % anglies, 25...30 % chromo, 0,2...0,3 % boro turintys apvirinti<br />
sluoksniai nudilimą sumažina iki 50 %;<br />
• 2,5...3,5 % anglies, legiruotų 2...3 % silicio, 20...22 % chromo, 4 % volframo,<br />
8 % molibdeno ir 7 % niobio turintys apvirinti sluoksniai nudilimą sumažina<br />
53...56 %;<br />
• nu<strong>dilimo</strong> dydžiui įtakos turi legiruojančiųjų elementų koncentracija, skirtinga<br />
pirmajame ir antrajame apvirintuose sluoksniuose;<br />
• daug anglies ir chromo bei anglies, chromo ir boro turinčiuose apvirintuose<br />
Fe-C-Cr bei Fe-C-Cr-B sluoksniuose susidarantys adatų pavidalo nuo<br />
100×10 iki 250×20 μm dydžio karbidai pasiskirsto tolygiai; šie karbidai, dėl jų<br />
11
smulkumo, yra lengvai pažeidžiami kvarcinio smėlio (SiO2, 11,5 GPa), todėl<br />
<strong>trinties</strong> paviršiai dyla tolygiai;<br />
• mažai C ir Cr turintys sluoksniai dyla dėl mikropjovimo; daug C ir Cr bei C,<br />
Cr ir B turintys sluoksniai – mikropjovimu ir plastiniu deformavimu ar perdeformavimu,<br />
daug C, Cr ir Si turintys sunkialydžiais metalais W, Mo, Nb legiruoti<br />
Fe-C-Si-Cr-W-Mo-Nb sluoksniai – trapiai suyrant.<br />
Nudilimas, g<br />
0,8<br />
0,6<br />
0,4<br />
0,2<br />
0,0<br />
1 2 3 4 5 6 7 8 E<br />
Medžiagos kodas<br />
1 sluoksnio 2 sluoksnio<br />
6 pav. Apvirintų sluoksnių nu<strong>dilimo</strong>, esant dideliam kontaktiniam slėgiui, tyrimas pagal<br />
ASTM G65 (E ir 1-8 vertės kaip ir 4 pav.) [8]<br />
Daug C, Cr ir Si turintys sunkialydžiais metalais W, Mo, Nb legiruoti Fe-C-<br />
Si-Cr-W-Mo-Nb apvirinti sluoksniai gali suformuoti stambius (0,5...0,7 mm) karbidų<br />
(Fe6W6C, (Cr, Fe)7C3, Mo2C, NbC) konglomeratus, todėl [8]:<br />
• dilimas yra selektyvus: pirma išdyla matrica, vėliau ištrupa karbidai (7 pav.);<br />
• kuo stambesni <strong>trinties</strong> poroje karbidai (skiriantys paviršius ir formuojantys<br />
<strong>trinties</strong> poros tarpą), tuo dilimas lėtesnis, nes į <strong>trinties</strong> porą patekęs abrazyvas<br />
tiesiogiai abiejų <strong>trinties</strong> poros paviršių neliečia ir dalis apkrovos perduodama<br />
per abrazyvo daleles (virsta vidine abrazyvo trintimi);<br />
• selektyvaus <strong>dilimo</strong> efekto realizacija priklauso nuo karbidų dydžio: kai jie<br />
smulkūs (iki 0,1 mm), vandeniu aušinamų sluoksnių, selektyvus dilimas nepastebimas;<br />
• termiškai apdirbtų (1 h, 800 o C) sluoksnių dilimas yra palaipsniui mažėjantis<br />
ir, esant 450 m <strong>dilimo</strong> keliui, 35,5 % mažesnis nei neapdirbtų sluoksnių.<br />
1.3. Erozinio <strong>dilimo</strong> tyrimas<br />
Kintamus anglies (1,55...2,5 %) ir chromo (1,1...27,6 %) bei kintamus anglies<br />
(0,15 %) ir stabilius chromo (14...15 %) kiekius turinčių apvirintų Fe-C-Cr-B sluoksnių<br />
abrazyvinio erozinio <strong>dilimo</strong> tyrimai atlikti naudojant 0,25...0,4 mm SiO2 daleles. Išcentriniu<br />
greitintuvu CAK–4 dalelėms suteiktas 50 m/s greitis. Nustatyta, kad [7]:<br />
• abrazyvo dalelėms krintant 30 o kampu į paviršių, vyrauja dilimas mikropjovimu,<br />
o krintant statmenai – dėl daugkartinių plastinių deformacijų;<br />
12
• apvirinti sluoksniai nudilimą gali sumažinti iki 31 % (palyginti su Hardox 400),<br />
kai dalelių kritimo kampas 30 o , ir iki 4 %, kai kritimo kampas 90 o (nudilusio<br />
paviršiaus vaizdas pateiktas 8 paveikslėlyje);<br />
• nudilimas nėra proporcingas medžiagos kietumui ar cheminei sudėčiai;<br />
• didelius (2,5 % C ir 27,6 % Cr) ir vidutinius (1,6–1,9 % C, 4,4–8,1 % Cr) kiekius<br />
turintys sluoksniai atspariausi abrazyvo dalelių poveikiui 30 o kampu; plastiški<br />
(turintys 0,15 % C ir 15,5 Cr %, t. y. nerūdijančiojo plieno tipo) sluoksniai atspariausi<br />
dilimui, kai abrazyvo dalelės krinta į paviršių 90 o kampu.<br />
7 pav. Apvirinto sluoksnio Fe-C-Si-Cr-Nb-W-Mo paviršiaus vaizdas (SEM, ×50) atlikus <strong>dilimo</strong><br />
tyrimą [8]<br />
8 pav. Apvirinto sluoksnio (2,74 % C, 18,3 % Cr, 0,88 % B) SEM vaizdas (×4000) po abrazyvinio<br />
erozinio <strong>dilimo</strong> tyrimo [7]<br />
13
1.4. Mašinų elementų <strong>dilimo</strong> gamybinis bandymas<br />
Dilimas realiame grunte yra <strong>dilimo</strong> abrazyvo masėje (esant mažam slėgiui),<br />
<strong>dilimo</strong> į įtvirtintą abrazyvą ir smūginio abrazyvinio <strong>dilimo</strong> derinys, kurio vyraujantis<br />
veiksnys yra sąlygojamas grunto tipo. Gamybinėmis sąlygomis naudojamų<br />
dirvos dirbimo mašinų darbo dalys (pvz., plūgų kaltai) dirbdamos iki ribinės būklės<br />
netenka 40–44 % masės ir sutrumpėja daugiau nei 50 mm (19 % ilgio) [5, 19].<br />
Įprasta manyti, kad plūgų, naudojamų labai abrazyviose (smėlėtose, akmenuotose)<br />
dirvose, reikia apvirinti darbo dalių priekinius paviršius, o plūgų, naudojamų<br />
mažai abrazyviose (molingose) dirvose, – užpakalinius paviršius (aštrumui palaikyti).<br />
Gamybiniais plūgų kaltų tyrimais (kalto darbo kelias 249 km, arba vienu korpusu<br />
suarta 62,3 ha plotas) [5] nustatyta, kad:<br />
• apvirinus užpakalinį paviršių priekinio paviršiaus dilimas bet kokiomis darbo<br />
sąlygomis tik padidėja, nes apvirinimo šiluminis poveikis mažina grūdintų dalių<br />
kietumą ir dėl to intensyvėja priekinio paviršiaus dilimas (9 a pav.);<br />
• apvirinti kaltai dyla lėčiausiai, kai jų priekiniai paviršiai apvirinami Fe-C-Cr-Si-<br />
B arba Fe-C-Cr-Nb-Mo-W sluoksniais, kurie <strong>dilimo</strong> greitį (kalto trumpėjimą)<br />
mažina iki 6 kartų (9 b pav.);<br />
• apvirinus užpakalinį paviršių ne tik sparčiau dyla priekinis paviršius, bet ir<br />
dildami susilpnėję kaltai lūžta greičiau (esant mažesniam išdirbiui), nei nestiprinti<br />
kaltai;<br />
• siekiant maksimalaus darbo dalių ilgaamžiškumo, turi būti apvirinamas kaip<br />
galima didesnis jų priekinio paviršiaus plotas, nes priešingu atveju kis tik intensyviausio<br />
<strong>dilimo</strong> vieta;<br />
• Fe-C-Cr-Si-B ar Fe-C-Cr-Nb-Mo-W sluoksniais apvirinus tik pjovimo briauną<br />
žemės dirbimo elemento ilgaamžiškumas nepadidėja.<br />
2. ELEKTROIMPULSINIU UŽPURŠKIMU SUDARYTŲ DANGŲ TYRIMAS<br />
Elektroimpulsinis užpurškimas (EIU) – elektros srovei laidžių medžiagų<br />
dangų sudarymas praleidžiant (10 11 ...10 12 ) A/m 2 tankio ir (10 -5 ...10 -7 ) s trukmės<br />
srovės impulsus vielele ar folija [1–3, 36]. Vielele tekanti srovė medžiagą išlydo,<br />
užvirina ir dalinai išgarina – paverčia aerozoliu, plintančiu į visas puses (10 pav.).<br />
Vidinio medžiagos garavimo vielelėje sparta ir medžiagos inercija sukelia „terminį<br />
smūgį” – joje sudaromas didelis slėgis, suteikiantis dalelėms iki (500...600) m/s<br />
greitį. Virimo temperatūros dalelės, pasiekusios paviršių, intensyviai deformuojasi ir<br />
stipriai sukimba su paviršiumi. Procesui vykdyti reikia tik aukštosios įtampos<br />
elektros impulsų generatoriaus ir išpurškiamos vielelės bei gaminio laikiklio.<br />
Dangoms arba nano– ir mikrometrinėms dalelėms formuoti gali būti reikalinga<br />
išretinta (vakuumas) ar dujinė (inertinė) aplinka.<br />
14
a)<br />
b)<br />
Trumpėjimas, mm<br />
Trumpėjimas, mm<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
S 1 2 3 4<br />
Trumpėjimas Nudilimas Variantas<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
S 1 2 3 4<br />
Trumpėjimas Nudilimas, g<br />
Variantas<br />
9 pav. Kaltų su apvirintais apatiniais (a) ir priekiniais (b) paviršiais sutrumpėjimas ir nudilimas<br />
bandant [5]: S – standartinis grūdinto boru mikro legiruoto plieno kaltas, 1 – mažai C ir Cr turintis<br />
sluoksnis (Fe-C-Cr), 2 – daug C ir Cr turintis sluoksnis (Fe-C-Cr), 3 – daug C, Cr, Si, B<br />
turintis sluoksnis (Fe-C-Cr-Si-B), 4 – daug C, Cr ir sunkialydžių metalų Nb, Mo, W turintis<br />
sluoksnis (Fe-C-Cr-Nb-Mo-W)<br />
10 pav. Principinė EIU schema [1–3, 36]: 1 – aukštosios įtampos srovės šaltinis,<br />
2 – kondensatorių baterija; 3 – aukštosios įtampos grandinės jungiklis; 4 – garų ir dalelių<br />
srautas; 5 – išpurškiama vielelė; 6 – dengiamas paviršius; 7 – kamera<br />
15<br />
1000<br />
750<br />
500<br />
250<br />
0<br />
800<br />
600<br />
400<br />
200<br />
0<br />
Nudilimas, g<br />
Nudilimas, g
Slydimo <strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> su EIU sudarytomis dangomis bandymai atlikti<br />
modernizuota <strong>trinties</strong> mašina SMC-2, kurios principinė schema pateikta 11<br />
paveikslėlyje. Bandymai atlikti ribinio tepimo sąlygomis (alyva PEMCO SN 350 ISO 68<br />
L-AN), esant 0,95 m/s slydimo greičiui, pastovia arba periodiškai didinama apkrova.<br />
11 pav. Principinė slydimo <strong>trinties</strong> poros „ritinėlis – trinkelė“ bandymo ir duomenų registravimo<br />
schema [1, 14, 15, 17, 32, 36, 42]: 1 – trinkelė; 2 – ritinėlis; 3 – pavaros velenas; 4 – sukimo<br />
momento jutiklis; 5 – apkrovos jutiklis; 6 – apkrovos sraigtas; 7 – mova; 8 – variklis;<br />
9 – duomenų registravimo plokštė; 10 – duomenų kaupimo įranga<br />
2.1. Plienų dangų sudarymas, stiprinimas ir dilimas<br />
2.1.1. Dangų savybės<br />
Vienas svarbiausių dangų inžinerijos uždavinių – pasiekti pakankamą<br />
adhezijos dydį, ypač tada, kai dengiamas vidinis cilindrinis gaminio elementas, nes<br />
cikliniame padengimo procese dangoje didėjantys vidiniai įtempiai itin sparčiai<br />
mažina adheziją. Tyrimais įrodyta [20, 21, 23, 24, 32], kad:<br />
• EIU dengiant plienu ant vidinių 30...100 mm skersmens skylių paviršių<br />
suformuojamos kokybiškos daugiasluoksnės iki 0,4...0,2 mm storio dangos;<br />
vienu purškimo ciklu suformuojamas 5...25 µm sluoksnis, nedarantis<br />
terminio poveikio padengiamam paviršiui;<br />
• dangų mikrostruktūrai turi įtakos išpurškiamos medžiagos anglingumas:<br />
esant 0,08 % C, struktūra būna feritinė – perlitinė, esant 0,3...0,65 % C, –<br />
sorbitinė (12 pav.), nerūdijančiojo plieno (20X13) dangų – austenitinė;<br />
atitinkamai, kuo viela anglingesnė, tuo danga kietesnė – plieno 08Г2С dangų<br />
vidutinis kietumas 3700 MPa, plieno 20Х13 – 4640 MPa, plieno 30ХГСА –<br />
4480 MPa, plieno 65Г – 5370 MPa; pirmojo (kai naudojamas vienintelis) ar<br />
paskutinio dangos sluoksnio kietumas esti 20...50 % didesnis nei dangos.<br />
Tai yra iki 20 μm storio 8...12 GPa kietumo „baltasis” sluoksnis (12 pav.);<br />
• skylės skersmeniui didėjant nuo 35 iki 80 mm, dangos adhezija mažėja nuo<br />
94 iki 65 MPa (paviršius apdirbtas abrazyvo srautu), o purškimo energiją (E)<br />
didinant nuo 1,35 iki 2,0 kWh/kg, adhezija didėja 10...15 %;<br />
16
• gana didelė adhezija gaunama dėl dangos mikrosusivirinimo su padengiamu<br />
paviršiumi (12 pav. pateiktas chromo koncentracijos kitimas pereinamojoje<br />
10...15 μm dydžio zonoje).<br />
a) b)<br />
12 pav. Plieno vielos Нп-30ХГСА dangų mikrostruktūra (a) ir chromo kiekio kitimas dangos ir<br />
paviršiaus kontakto vietoje (b): A – chromo koncentracijos kitimas, B – analizės linija [32]<br />
Dažnai <strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> dilimą lemia į jas patekantis abrazyvas (dilimas alyvos<br />
ir abrazyvo tarpsluoksniu). Kaip dyla skirtingo anglingumo dangos, parodyta<br />
13 paveikslėlyje. Padidinus E nuo 1,35 iki 2,0 kWh/kg, atsparumas dilimui padidėja<br />
5...15 %.<br />
Nudilimas, g<br />
0,014<br />
0,012<br />
0,01<br />
0,008<br />
0,006<br />
0,004<br />
0,002<br />
0<br />
100%<br />
155%<br />
146%<br />
136%<br />
116%<br />
76%<br />
73%<br />
1 2 2a 3 3a 4 4a<br />
Plienas<br />
13 pav. Skirtingo anglingumo dangų nudilimas dylant alyvos ir abrazyvo tarpsluoksniu:<br />
1 – plienas 45 (etalonas); 2 – plienas, turintis 0,08 % C (08Г2С); 3 – plienas, turintis 0,3 % C<br />
(30ХГСА); 4 – plienas turintis 0,65 % C (65Г); a – užpurškimo energija, padidinta 35 % [32]<br />
17
2.1.2. Kryptingu elektroimpulsiniu užpurškimu sudarytų dangų<br />
savybės<br />
Sukurti ir užpatentuoti dangų elektroimpulsinio užpurškimo, naudojant<br />
specialius dalelių srauto kreipiklius, metodas bei įrenginys [45, 46], skirti kryptingam<br />
garų ir lašelių srautui formuoti plokštiems, fasoniniams, vietomis išdilusiems<br />
paviršiams padengti. Palyginti su tradiciniu EIU, šis metodas leidžia [20, 22, 25–28]:<br />
• sudaryti geros kokybės (iki 0,5...0,7 mm storio, iki 4,5 % akytumo) daugiasluoksnes<br />
smulkiagrūdės struktūros dangas; padidinti metalo panaudojimo<br />
koeficientą 4...5 kartus, adheziją – iki 2 kartų;<br />
• padidinti dangų kietumą, palyginti su EIU sudarytomis dangomis, nes koncentruotame<br />
sraute išdega mažiau anglies; plieno 20Х13 dangų – vidutinis<br />
kietumas 6520 MPa, plieno 30ХГСА – 5930 MPa, plieno 65Г – 7060 MPa, o<br />
šių medžiagų viršutinio („baltojo“) sluoksnio kietumas atitinkamai yra 7830<br />
MPa, 7310 MPa ir 10580 MPa;<br />
• dangų adhezijai įtakos turi užpurškimo atstumas – 0,28...0,43 mm storio<br />
dangų vidutinė adhezija 153,0...198,6 MPa.<br />
2.1.3. Dangų stiprinimas<br />
EIU sudarytų spyruoklinio plieno 65Г dangų (0,5 mm storio, 5700 MPa<br />
kietumo) stiprinimas EMA yra efektyvus [12, 32–34]:<br />
• praktinį pritaikymą turintį sustiprintą sluoksnį (0,08…0,1 mm storio tolygaus<br />
kietumo baltąjį sluoksnį) galima gauti ne mažesne kaip 900 A srove, esant<br />
10 m/min apdorojimo greičiui ir 300 N įrankio prispaudimo jėgai;<br />
• vidutinis baltojo sluoksnio storis 0,06 mm, kietumas – 9860…8730 MPa; pereinamosios<br />
(atleidimo) zonos kietumas – 6310 MPa, bendras sustiprinto<br />
sluoksnio storis – 0,08…0,09 mm;<br />
• mažinant srovės stiprį (I=800 A) baltojo sluoksnio storis mažėja iki 0,05 mm,<br />
tačiau truputį didėja mikrokietumas (9860…9270 MPa); esant I=600 A srovei,<br />
baltasis sluoksnis 0,01…0,005 mm, t. y. apdirbimas neefektyvus;<br />
• didžiausias stiprinimo efektas pasiekiamas stiprinant dviem įrankio eigomis;<br />
• EIU suformuotos dangos (palyginti su plazminėmis) sustiprinamos giliau, nes<br />
jos laidesnės šilumai, mažiau akytos, todėl stiprinant sluoksnis neardomas<br />
(neatsiranda įtrūkimų), nedidėja jo šiurkštumas.<br />
Daugiasluoksnių plieno 65Г dangų stiprinimo technologiniu kietojo kūno<br />
impulsiniu lazeriu „Kvant-16“ tyrimai rodo, kad [30]:<br />
• efektyviau apdirbimas tamsintas paviršius;<br />
• didžiausias baltojo sluoksnio storis (iki 0,12 mm) ir kietumas (9300...9900 MPa)<br />
gaunamas paviršių tamsinant ir naudojant 8 J spindulio energiją;<br />
• lazerinį stiprinimą tikslinga naudoti kaip baigiamąją operaciją po šlifavimo.<br />
18
2.2. Daugiasluoksnių vario ir žalvario dangų savybės<br />
Dėl pagrindinių konstrukcinių medžiagų (plieno, ketaus) ir vario bei jo lydinių<br />
fizikinių savybių skirtumų daugelis dangų formavimo būdų negarantuoja pakankamos<br />
adhezijos, todėl pirmiausia buvo išnagrinėti adhezijos užtikrinimo klausimai<br />
[1, 13, 14, 35]:<br />
• pasluoksniu parinktas tarpinių savybių turintis nichromas H20X80, kuris puikiai<br />
užpildo tekinimu dangai sudaryti paruoštą detalės paviršių, yra šiurkštus<br />
ir teikia dangai didelę mechaninę adheziją (14 pav.); pasluoksnių mikronelygumai<br />
purškiant visiškai užpildomi vario ar vario lydinių danga ir taip sudaroma<br />
didelė adhezija (14 pav.);<br />
• gera alternatyva pasluoksniui yra „draskyto“ sriegio įpjovimas, kuris gerokai<br />
padidina paviršiaus ir dangos sąlyčio plotą ir riboja dangos vidinių įtempimų<br />
didėjimą.<br />
Vario bei žalvario dangų tyrimai parodė, kad [1, 36, 42]:<br />
• EIU būdas yra tinkamas sukamojo judesio slydimo <strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> (dirbančių ribinio<br />
tepimo sąlygomis) gamybai ar renovacijai daugiasluoksnėmis iki<br />
0,3 mm storio dangomis;<br />
• vario bei jo lydinių dangų struktūra tanki, smulkiagrūdė, turinti nedaug tuštumų<br />
ir kitų nemetalinių intarpų (14 pav.);<br />
• optimali išpurškimo energija 4,7…5,0 MJ/kg;<br />
• vario M4 ir žalvario Л63 dangų kietumas didėja artėjant nuo pagrindo prie<br />
paviršiaus: – M4 nuo 750 iki 980 MPa, Л63 – nuo 990 iki 1270 MPa;<br />
• žalvario dangos sluoksnių atspalvių skirtumai rodo, kad cinko koncentracija dėl<br />
jo skirtingo garavimo, purškiant atskirus sluoksnius, yra nevienoda (14 pav.).<br />
14 pav. Dangos (Л63) - pasluoksnio (Н20Х80) – bandinio (plienas 45) mikrostruktūra,<br />
E=4,9 MJ/kg [1, 15, 36]<br />
Trinties <strong>porų</strong> su vario bei žalvario dangomis bandymais nustatyta, kad [1,<br />
14, 15, 36]:<br />
• žalvario (Л63) ir vario (M4) dangų nudilimas (masės) yra atitinkamai 7,8 ir<br />
4,6 karto mažesni už tų pačių valcuotų medžiagų nudilimą;<br />
19
• linijinis žalvario ir vario dangų nudilimas yra atitinkamai 9,2 ir 13,3 karto mažesni<br />
už tos pačios sudėties medžiagų dilimą dėl mažesnio <strong>trinties</strong> koeficiento<br />
(0,004…0,006);<br />
• skirtumas tarp masės ir linijinio nudilimų susidaro dėl didelės <strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> (su<br />
valcuotu variu bei žalvariu) mechaninės bei terminės apkrovos vykstančio<br />
paviršinių sluoksnių vietinio plastinio tekėjimo (išstūmimo) iš <strong>trinties</strong> paviršiaus<br />
(formuojasi nauji <strong>trinties</strong> paviršiai su savybių gradientu);<br />
• pradinis plieno 45 – vario M4 (danga) <strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> <strong>trinties</strong> koeficientas lygus<br />
0,018…0,019, nusistovėjęs – 0,005…0,006, plieno 45 – žalvario (danga)<br />
<strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> – atitinkamai 0,012…0,014 ir 0,004…0,005;<br />
• valcuoto žalvario trinkelės stringa apkrovai pasiekus 11,25 MPa, o vario M4<br />
ir žalvario Л63 dangos išlieka darbingos <strong>trinties</strong> porose esant 37,5 MPa apkrovai<br />
(t. y. 3,3 karto didesnei); šis parametras nustatytas esant ribinei 5000<br />
N bandymų įrenginio apkrovai, tačiau strigimo nebuvo;<br />
• su užpurkšta danga dirbančio ritinėlio (veleno) masė nemažėja, o daugeliu<br />
atvejų truputį didėja (15 pav.), nes ritinėlio paviršiuje susidaro vario mikroplėvelė,<br />
t. y. atsiranda nedilumo efektas, kurį patvirtina SEM, AJM tyrimai, taip<br />
pat itin maži <strong>trinties</strong> koeficientai (vario dangų polinkį sudaryti nedilumo efektą<br />
patvirtina vario mikrodangų tyrimai, pateikiami 2.3 skirsnyje).<br />
Nudilimas, mg<br />
6<br />
4,5<br />
3<br />
1,5<br />
0<br />
-1,5<br />
4,75<br />
-1,45<br />
Plienas -<br />
žalvaris (danga)<br />
3,6<br />
-0,15<br />
Plienas - varis<br />
(danga)<br />
Trinties pora<br />
Trinkelė<br />
Ritinėlis<br />
1,8 1,4<br />
Plienas - varis<br />
(valcuotas)<br />
15 pav. Ritinėlio – trinkelės <strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> detalių nudilimas (+) bei masės padidėjimas (–), kai<br />
slėgis kontakte lygus 22,5 MPa, <strong>trinties</strong> kelias – 8,5 . 10 4 m (valcuoto žalvario <strong>trinties</strong> pora esant<br />
šioms apkrovoms nedirba) [36]<br />
Glicerinu tepamų slydimo <strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> (diskas – trinkelė) su trinkelėlėmis,<br />
kuriose plieno matricoje EIU suformuoti skirtingo ploto plieno ir žalvario<br />
kompoziciniai paviršiai, tyrimai parodė, kad [37]:<br />
• kai EIU sudarytos žalvario dangos plotas siekia 50 % ir daugiau, gali<br />
susidaryti nedilumo efektas;<br />
• bandytų <strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> diskų paviršių šiurkštumas po bandymų yra atvirkščiai<br />
proporcingas ant trinkelės sudarytos žalvario dangos plotui.<br />
20
2.3. Vario mikrodangų savybės<br />
Ribinio tepimo sąlygomis atlikti slydimo <strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> su EIU suformuotomis<br />
5...7 μm vario dangomis (mechaniškai neapdirbtomis) tyrimai rodo, kad [17, 42]:<br />
• didėjant <strong>trinties</strong> poros apkrovai (7,3...29,2 MPa / 1000...4000 N), didėja<br />
<strong>trinties</strong> koeficiento maksimumai, o nusistovintis <strong>trinties</strong> koeficientas mažėja<br />
nuo 0,015 iki 0,005 (16 b pav.);<br />
• didėjant <strong>trinties</strong> poros apkrovai dėl papildomos apkrovos (3,65 MPa / 500 N)<br />
nuo 0,02 iki 0,03 didėja susidarantys <strong>trinties</strong> koeficiento maksimumai, kurie<br />
lemia <strong>trinties</strong> poros pokyčius (<strong>trinties</strong> paviršiuje išsiskyręs papildomas<br />
energijos kiekis verčia <strong>trinties</strong> porą sparčiai prisitaikyti prie padidėjusios<br />
apkrovos (16 b pav.));<br />
• <strong>trinties</strong> koeficiento didėjimo (apkrovą didinant) ir stabilizavimosi trukmė kinta<br />
kintant bendrajam apkrovos lygiui – apkrovą didinant nuo 1500 iki 2000 N,<br />
<strong>trinties</strong> koeficientas stabilizuojasi per 100 s, nuo 2500 iki 3000 N – per 150 s,<br />
nuo 3500 iki 4000 N – per 250 s;<br />
• bandant dangų paviršiaus šiurkštumas mažėja nuo Ra=1,0-1,2 μm iki<br />
Ra=0,16-0,29 μm.<br />
Didinant normalinę <strong>trinties</strong> poros apkrovą, mažėja <strong>trinties</strong> koeficientas, bet<br />
stabiliai didėja <strong>trinties</strong> poros paviršiuje išsiskirianti galia (16 b pav.). Kai apkrova yra iki<br />
7,3 MPa, <strong>trinties</strong> porose su valcuotomis ir purkštomis medžiagomis išsiskiria panaši<br />
lyginamoji galia (<strong>trinties</strong> nuostoliai) – 8...20 W/cm 2 . Galios maksimumai <strong>trinties</strong> porose<br />
su vario danga, esant apkrovai didesnei už 14,6 MPa, 4…5 kartus didesni –<br />
85...120 W/cm 2 (16 c pav.). Tačiau dėl to šios <strong>trinties</strong> poros nestringa. Trinties poros<br />
su valcuotu variu pradeda strigti lyginamajai galiai pasiekus 20...25 W/cm 2 .<br />
Apibendrinant <strong>trinties</strong> koeficiento kitimo bandymus galima teigti, kad<br />
trinkelių, EIU padengtų vario mikrodangomis, pasipriešinimas yra labai mažas, jos<br />
gerai prisitaiko prie apkrovų pokyčių. Todėl <strong>trinties</strong> koeficiento, AFM, SEM tyrimais<br />
gauta išvada, kad <strong>trinties</strong> porose vyksta intensyvūs savireguliacijos <strong>procesai</strong>,<br />
susidaro selektyvaus pernešimo fenomenas [1, 42], o ant <strong>trinties</strong> paviršių formuojasi<br />
apsauginė vario plėvelė.<br />
21
a)<br />
b)<br />
c)<br />
Apkrova, N<br />
Trinties koeficientas<br />
Lyginamoji galia, W/cm 2<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0<br />
0,04<br />
0,03<br />
0,02<br />
0,01<br />
150<br />
120<br />
90<br />
60<br />
30<br />
0<br />
0<br />
0 60 120 180 240<br />
Laikas, min<br />
0 60 120 180 240<br />
Laikas, min<br />
0 60 120 180 240<br />
Laikas, min<br />
16 pav. Apkrovos (a) įtakos plieninio ritinėlio ir EIU sudarytos vario mikrodangos <strong>trinties</strong> poros<br />
<strong>trinties</strong> koeficiento (b) ir <strong>trinties</strong> poroje išsiskiriančios lyginamosios galios (c) kitimui [42]<br />
3. PLASTIŠKŲJŲ METALŲ NANOSTRUKTŪRINIŲ DANGŲ IR DALELIŲ<br />
FORMAVIMAS ELEKTROIMPULSINIU PURŠKIMU<br />
Pastarąjį dešimtmetį viena svarbiausių tyrimų sričių tapo nano<strong>technologijos</strong>.<br />
Todėl geometrine progresija daugėja darbų, analizuojančių 10...250 nm dydžių<br />
medžiagų kūrimo ir naudojimo klausimus. Šie produktai dažnai naudojami tepamo-<br />
22
sioms medžiagoms modifikuoti, nors šiandien dar nėra vienareikšmio atsakymo apie<br />
jų tribologiniuose procesuose teikiamą naudą ar žalą.<br />
Mechanikos katedroje 2002–2004 m. atlikti EIU tyrimai, naudojant dideles lyginamąsias<br />
išpurškimo energijas (E/ES.Zn = 5…10, čia ES.Zn – cinko sublimacijos energija)<br />
leido sukurti cinko ir cinko oksido nanodaleles (17 pav.). AFM, SEM, XRD, optine<br />
spektroskopija nustatyta, kad šiuo metodu galima gauti nanometrinių matmenų (20...80<br />
nm) gryno cinko daleles (purškiant vakuume ar inertinėse dujose), cinko oksido daleles<br />
(išpurškiant ore, deguonyje ar termiškai oksiduojant). Tarp cinko oksido dalelių, gautų<br />
O2 aplinkoje, vyrauja dalelės su (100), (002) ir (101) kristalografinėmis ašimis. Daleles<br />
formuojant ore, gaunamos ZnO (100), ZnO (002) ir Zn (101) struktūros [2, 3].<br />
17 pav. Cinko dalelių SEM vaizdas (×30000) [3]<br />
4. TEPAMŲJŲ MEDŽIAGŲ SU NANODALELĖMIS NAUDOJIMAS<br />
TRINTIES POROSE<br />
Atlikti tiesioginių ir atvirkštinių slydimo <strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> „plienas 45 – plienas<br />
45“ tepamų pramonine alyva И-20 su 100 nm skersmens EIU būdu gautų cinko, vario,<br />
bronzos nanodalelių priedais, bandymai [10]. Tyrimas atliktas naudojant ritinėlio<br />
ir plokščios trinkelės slydimo <strong>trinties</strong> porą, t. y. linijinį kontaktą, didesnei kontaktinei<br />
apkrovai pasiekti (18 pav.). Tyrimo režimai: apkrova F=100...850 N, slydimo greitis<br />
v=0,6...2,6 m/s.<br />
Rezultatams vertinti panaudoti optinės, XPES, XRD, Ožė spektroskopijos<br />
metodai. Galima teigti, kad [10]:<br />
• vario, žalvario ar cinko nanometrinių dalelių alyvų priedai padeda mažinti<br />
trintį ir nudilimą tik intensyvaus (adhezinio) <strong>dilimo</strong> atveju (pvz., sunkiai apkrautoms<br />
krumpliaratinėms pavaroms tepti);<br />
• dėl intensyvios oksidacijos <strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> kontakte vario, cinko ar žalvario<br />
nanodalelių alyvų priedai nesudaro sąlygų selektyviajam pernešimui ar<br />
plakiravimui susidaryti;<br />
• tepamoji medžiaga su nanodalelėmis dėl <strong>trinties</strong> veikia paviršinius plieno 45<br />
<strong>trinties</strong> poros sluoksnius, keičia juos į antrines Fe-O struktūras, o darbo režimai<br />
lemia <strong>trinties</strong> poros paviršinių Fe-O struktūrų pažeidimo, t. y. <strong>dilimo</strong>, greitį.<br />
23
F<br />
V<br />
18 pav. Tyrimo schema alyvos priedų (plastiškųjų metalų nanodalelių) įtakai dilimui nustatyti<br />
5. BIOLOGINĖS KILMĖS TEPAMŲJŲ MEDŽIAGŲ NAUDOJIMO<br />
TRINTIES POROMS TEPTI TYRIMAS<br />
Tirtos rapsų aliejaus (RA), rapsų aliejaus riebalų rūgščių metilesterių<br />
(RME) ir kiaulinių riebalų rūgščių metilesterių (LME) <strong>dilimo</strong> slopinimo savybės pagal<br />
DIN 51.350 (keturių rutulių metodu, vertinant nu<strong>dilimo</strong> pėdsako skersmenį [WSD -<br />
wear scar diameters] ir pobūdį). Analizė rodo [6, 11, 12], kad:<br />
• modifikuojant LME (2,75 % firmos „Lubrizol“ priedu) rutulių WSD sumažėjo<br />
2,1 karto, modifikuojant RA, – 1,77 karto, RME – 1,14 karto. Modifikuoto RA<br />
(3,5 % priedo) terpėje dirbusių rutulių WSD 1 % mažesnis, KME – 19 % didesnis,<br />
RME – 38 % didesnis už komercinėje biologiškai skalioje motorinių<br />
pjūklų grandinių alyvoje bandytų rutulių WSD;<br />
• esant 150 N apkrovai (atitinka 1053,2 MPa kontaktinę apkrovą), grynas RME<br />
neapsaugo rutulių nuo abrazyvinio <strong>dilimo</strong>;<br />
• tepant RA su 2,75 ir 3,5 % „Lubrizol“ priedais <strong>trinties</strong> poros darbinės charakteristikos<br />
(WSD, <strong>trinties</strong> momentas ir temperatūra) būna geresnės nei naudojant<br />
komercinius produktus.<br />
24<br />
7<br />
a bc<br />
10<br />
7
TYRIMŲ REZULTATŲ APIBENDRINIMAS<br />
1. Nustatyta, kad pagal abrazyvo aplinkoje (esant mažam kontaktiniam slėgiui)<br />
dylančių plienų ir geležies pagrindu apvirintų sluoksnių mikronelygumų<br />
viršūnių kampą, galima prognozuoti šių medžiagų nudilimą;<br />
2. Apvirintus sluoksnius naudojant abrazyvinio <strong>dilimo</strong> sąlygomis nudilimą galima<br />
sumažinti: 9,7 karto – esant mažam kontaktiniam slėgiui, 2,25 – esant<br />
dideliam kontaktiniam slėgiui, 1,45 – esant eroziniam dilimui ir iki 6 – sumažinti<br />
gamybinėmis sąlygomis naudojamų elementų nudilimus;<br />
3. Stambių karbidų konglomeratų formavimas apvirinamuose sluoksniuose<br />
didina atsparumą dilimui, nes, vykstant išrankiniam paviršiaus dilimui (abrazyvas<br />
nepažeidžia karbidų, o dyla tik matrica), didėja <strong>trinties</strong> poros tarpelis<br />
ir paviršinis apvirinto sluoksnio abrazyvinis dilimas mažėja didėjant paviršinių<br />
abrazyvo sluoksnių vidinei trinčiai;<br />
4. EIU ir EIU su kryptingu produktų srautu sudaromos kokybiškos (didelio<br />
tankio, didelio kietumo ir didelės adhezijos) daugiasluoksnės dangos; šių<br />
dangų EMA (I = 900 A, v = 10 m/min, F = 300 N) sukietina dangą<br />
0,08...0,09 mm gyliu (6,3...9,8 GPa), jos nepažeisdamas; dangų stiprinimas<br />
lazeriu leidžia pasiekti 0,1...0,12 mm storio baltąjį sluoksnį<br />
(9,2...9,8 GPa) ir rekomenduotinas baigiamajam apdirbimui po šlifavimo;<br />
5. EIU vario daugiasluoksnėmis bei mikrodangomis dengtos <strong>trinties</strong> poros ribinės<br />
<strong>trinties</strong> sąlygomis gali būti itin sunkiai apkraunamos (37,5 MPa), turi<br />
mažą <strong>trinties</strong> koeficientą (0,005...0,01), greitai prisitaiko prie kito <strong>trinties</strong> poros<br />
paviršiaus, mažai nudyla;<br />
6. EIU procesas tinka gaminti plastiškųjų metalų mikro– ir nanometrinio dydžio<br />
dalelėms, kurias rekomenduojama naudoti sunkiai apkrautų „plienas –<br />
plienas“ <strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> tepamosiose medžiagose; tinkamai parinkus darbo<br />
režimus ir nanodalelių medžiagas galima sumažinti <strong>trinties</strong> koeficientą, nu<strong>dilimo</strong><br />
dydį;<br />
7. Grynas RME (dėl mažos klampos), esant dar nedidelėms kontaktinėms<br />
apkrovoms (1050 MPa) leidžia tarp rutulių paviršių susidaryti abrazyviniam<br />
dilimui, o rapsų aliejų modifikuojant „Lubrizol“ priedais gaunamos geresnės<br />
<strong>trinties</strong> poros darbinės charakteristikos (mažesnis nudilimas, mažesnis <strong>trinties</strong><br />
momentas bei temperatūra) palyginti su komercinėmis biologiškai skaliomis<br />
alyvomis.<br />
25
MOKSLINIŲ PROJEKTŲ, KURIŲ REZULTATAI YRA PANAUDOTI<br />
APŽVALGOJE, SĄRAŠAS<br />
Apžvalgoje taip pat pateikti rezultatai, gauti vykdant šiuos projektus bei<br />
užsakomuosius tiriamuosius darbus: Lietuvos prioritetinių mokslinių tyrimų ir<br />
eksperimentinės plėtros krypčių projektą „Funkcinės nanostruktūros ir molekuliniai<br />
mechanizmai“, atsakingas vykdytojas KTU (projektas vykdytas kaip 3 savarankiški<br />
darbai: 2002 m. – „Nanostruktūrinių tribologinių dangų formavimo laido sprogdinimo<br />
būdu įrangos modernizavimas ir paviršinių struktūrų tyrimai“, 2003 m. – „Vario ir<br />
fulerenų formavimo laido sprogdinimo būdu proceso bei šių dangų savybių tyrimai“,<br />
2004 m. – „Cinko ir cinko oksido nanostruktūrinių dangų kūrimas ir charakterizavimas“),<br />
kurį finansavo VMSF; „Ištirti anglies bei svarbiausiųjų legiruojančiųjų<br />
elementų (silicio, chromo bei volframo) įtaką aplydytų sluoksnių dilimui“ (UAB<br />
„Anykščių varis“ užsakymu), „Ištirti UAB „Anykščių varis“ sukurtais elektrodais apvirintų<br />
sluoksnių atsparumą dilimui” (UAB „Anykščių varis“ užsakymu); nuo 2008 m.<br />
vykdomą aukštųjų technologijų plėtros projektą „Magnetinių nanodalelių suspensijų<br />
tribosistemoms kūrimas ir tyrimas“ (vykdytojas Lietuvos žemės ūkio <strong>universitetas</strong>).<br />
Autorius dalyvauja vykdant šiuos projektus: „Naujų kompleksinių biokuro,<br />
biodegalų ir bioalyvų gamybos būdų ir produktų tribologinių savybių tyrimai” (LŽŪU),<br />
EUREKA projektą E! 3944 RENOVOIL&FUEL „Augalinio aliejaus ir panaudotų<br />
riebalų perdirbimo į biologiškai skalių tepalų ir degalų komponentus technologijų<br />
tobulinimas“, 2008–2010 m. aukštųjų technologijų plėtros projektas „Magnetinių<br />
nanodalelių suspensijų tribosistemoms kūrimas ir tyrimas“ (LŽŪU).<br />
TOLESNIŲ TYRIMŲ PERSPEKTYVOS<br />
Apžvalgoje pateikta iki šios dienos pasiektų rezultatų visuma. Visi tyrimai<br />
yra tęsiami, kiek tai leidžia LŽŪU Mechanikos katedros žmogiškieji ir finansiniai ištekliai.<br />
Šiandien tęsiamų tyrimų tematika:<br />
• Apvirintų sluoksnių Fe-C-Cr, Fe-C-Cr-B atsparumo dilimui vertinimas veikiant<br />
juos didelio slėgio vandens ir abrazyvo čiurkšle;<br />
• Metalų nanodalelių gavimas elektroimpulsinio purškimo metodu;<br />
• Metalų nanodalelių įtaka <strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> darbo charakteristikoms;<br />
• Biologinių alyvų komponentų, jų modifikavimo bei aplinkos veiksnių įtaka<br />
alyvų savybėms.<br />
26
HABILITACIJOS PROCEDŪRAI TEIKIAMŲ SVARBIAUSIŲ MOKSLO<br />
DARBŲ SĄRAŠAS<br />
Straipsniai leidiniuose, įrašytuose į Mokslinės informacijos instituto<br />
(ISI) WOS (Web of Science) sąrašą<br />
1. Padgurskas J., Snitka V., Jankauskas V., Andriušis A. Selective transfer<br />
phenomenon in lubricated sliding surfaces with copper and its alloy coatings made<br />
by electro-pulse spraying // Wear. ISSN 0043-1648. Vol. 260 (2006). P. 652–661.<br />
[ISI Web of Science; INSPEC; Science Direct; Compendex].<br />
2. Snitka V., Jankauskas V., Žunda A., Mizarienė V. Deposition of nanocrystalline<br />
ZnO by wire explosion technique and characterization of the films‘ properties //<br />
Materials letters. ISSN 0167-577X. 2007. Vol. 61. No. 8–9. P. 1763–1766. [ISI<br />
Web of Science; Science Direct].<br />
3. Snitka V., Jankauskas V., Žunda A., Mizarienė V., Seniūnas G. Structural and<br />
optical properties of zinc oxide films deposited by wire explosion technique //<br />
Physica Status Solidi (b). ISSN 0370-1972. 2007. Vol. 244. No. 5. P. 1504–1511.<br />
[ISI Web of Science; ISI Proceedings; Chemical Abstracts (Caplus)].<br />
4. Jankauskas V., Kreivaitis R. Study of wear prediction by applying surface<br />
microgeometric parameters. MECHANIKA. ISSN 1392-1207. 2007. Nr.5 (67).<br />
P. 65–70. [ISI Web of Science; INSPEC; Compendex; FLUIDEX; Scopus;<br />
Cambridge Scientific Abstracts].<br />
5. Jankauskas V., Kreivaitis R., Stonkus D., Andriušis A. Research of strengthening<br />
plough parts by welding. MECHANIKA. ISSN 1392-1207. 2008. Nr.1 (69). P. 80–<br />
84. [ISI Web of Science; INSPEC; Compendex; FLUIDEX; Scopus; Cambridge<br />
Scientific Abstracts].<br />
6. Padgurskas J., Kreivaitis R., Jankauskas V., Janulis P., Makarevičienė V.,<br />
Asadauskas S., Miknius L. Antiwear properties of lard methyl esters and rapeseed<br />
oil with commercial ashless additives. MECHANIKA. ISSN 1392-1207. 2008. Nr.2<br />
(70). P. 67–72. [ISI Web of Science; INSPEC; Compendex; FLUIDEX; Scopus;<br />
Cambridge Scientific Abstracts].<br />
7. Jankauskas V., Kreivaitis R., Kulu P., Antonov M., Milčius D., Varnauskas V.<br />
Research into abrasive erosion wear of Fe-C-Cr-B hard layers. MECHANIKA.<br />
ISSN 1392-1207. 2008. Nr.4 (72). P. 71–76. [ISI Web of Science; INSPEC;<br />
Compendex; FLUIDEX; Scopus; Cambridge Scientific Abstracts].<br />
8. Jankauskas V., Kreivaitis R., Milčius D., Baltušnikas A. Analysis of abrasive wear<br />
performance of arc welded hard layers // Wear. ISSN 0043-1648. Vol. 265. (2008).<br />
P. 1626–1632. [ISI Web of Science; INSPEC; Science Direct; Compendex].<br />
Straipsniai, publikuoti moksliniuose periodiniuose leidiniuose ir<br />
referuoti duomenų bazėje ISI Proceedings<br />
9. Jankauskas V., Varnauskas V., Valiulis A.V., Kreivaitis R. Research into Wear of<br />
Welded Hard Layers // Proceedings of the Int. Sc. Conf. „BALTTRIB 2007“. Kaunas,<br />
Lithuania 21–23.11.2007. ISSN 1822-8801. LUA. P. 58–62. [ISI Proceedings].<br />
10. Belyaev S., Jankauskas V. Lubricating Effect of Metal Nanoparticles in Oil on Medium<br />
Carbon Steel // Proceedings of the Int. Sc. Conf. „BALTTRIB 2007“. Kaunas,<br />
Lithuania 21–23.11.2007. ISSN 1822-8801. LUA. P. 84–88. [ISI Proceedings].<br />
27
11. Padgurskas J., Kreivaitis R., Jankauskas V., Janulis P., Makarevičienė V.,<br />
Gumbytė M. Research into New Biodegradable Oil Compositions // Proceedings<br />
of the Int. Sc. Conf. „BALTTRIB 2007“. Kaunas, Lithuania 21–23.11.2007. ISSN<br />
1822-8801. LUA. P. 93–98. [ISI Proceedings].<br />
12. Kupčinskas A., Padgurskas J., Kreivaitis R., Jankauskas V. Biological oils and<br />
its tribological properties. Proceedings of 13 th International Conference. Mechanika.<br />
ISSN 1822-2951. 2008. Kaunas: Technologija, 2008. P. 297–300. [ISI Proceedings].<br />
Lietuvos mokslo tarybos patvirtinto sąrašo TDB referuojamuose<br />
leidiniuose<br />
13. Jankauskas V., Pyrantas J., Oksas E. Užpurkštų elektros impulsų būdu metalo<br />
dangų tyrimai ir naudojimo galimybės // Žemės ūkio inžinerija: mokslo darbai.<br />
ISSN 1392-1134. 1996, 28(2). P. 61–71. [CAB Abstracts].<br />
14. Jankauskas V., Padgurskas J., Andriušis A. Investigation of Tribological Behaviour<br />
of Electropulse Sprayed Copper Alloy Coatings // Prace Naukowe Instytutu<br />
Konstrukcji i Eksploatacji Maszyn Politechniki Wroclawskiej. ISSN 0324-9646.<br />
Wroclaw, 2002. Nr.87. P. 113–118. [Compendex].<br />
15. Andriušis A., Jankauskas V. Vario lydinių dangų naudojimas žemės ūkio technikos<br />
slydimo <strong>trinties</strong> <strong>porų</strong> darbingumui didinti / Žemės ūkio inžinerija: mokslo<br />
darbai. ISSN 1392-1134. 2002. 34(1). P. 71–84. [CAB Abstracts].<br />
16. Jankauskas V., Šlapelis A., Žunda A. Plienų Lubor 044, 65G ir L53 <strong>dilimo</strong><br />
abrazyvinėje aplinkoje tyrimas // Žemės ūkio inžinerija: mokslo darbai. ISSN<br />
1392-1134. 2004, T. 36(3). P. 63–74. [CAB Abstracts].<br />
17. Andriušis A., Jankauskas V., Padgurskas J., Rukuiža R., Žunda A. Investigation<br />
of Sliding Friction Pairs with Electro-Pulse Sprayed Micro-Coats // Proceedings<br />
of WTC (World Tribology Congress III), September 12–16, 2005. ISBN<br />
0791842029. Washington, 2005. P. 457–458. [Compendex].<br />
18. Jankauskas V., Kreivaitis R., Klimas V., Varnauskas V. Strengthening of elements<br />
used in abrasive environment by hard layers alloying // Mechanika -<br />
2006: Proceedings of the 11 th international conference, April 6–7, 2006 Kaunas<br />
University of Technology, Lithuania. ISSN 1822-2951. Kaunas: Technologija,<br />
2006. P. 105-108. [INSPEC].<br />
19. Jankauskas V. Strengthening machine elements working under abrasive environment<br />
by alloying with hard layers and their estimation // Mechanika. ISSN<br />
1392-1207. 2006, Nr. 1(57). P. 55–60. [INSPEC; COMPENDEX; FLUIDEX;<br />
SCOPUS; CSA (Cambridge Scientific Abstracts); VINITI].<br />
Straipsniai, publikuoti kituose Lietuvos ir užsienio recenzuojamuose<br />
mokslo leidiniuose<br />
20. Oksas E., Jankauskas V., Juodis A. Elektroimpulsinės metalizacijos būdu suformuotų<br />
dangų adhezija // Mašinų gamyba. KTU mokslo darbai. Kaunas: Technologija,<br />
1992. P. 32–37.<br />
21. Jankauskas V. Mašinų detalių naujinimas elektroimpulsine metalizacija // LŽŪA<br />
mokslo darbai. Žemės ūkis. 1993. T. 43. P.76–81.<br />
28
22. Jankauskas V., Oksas E., Vilys J.S. Elektroimpulsinės metalizacijos dangos //<br />
Tarptautinė inžinerinės mechanikos konferencija, MECHANIKA '94. Mokslinių<br />
pranešimų rinkinys. Suvirininkystės sekcija. V.: UAB Viltis, 1994. P. 39–45.<br />
23. Oksas E., Udrėnas, K., Jankauskas V. Elektroimpulsiniu būdu užpurškiamų<br />
dangų ir padengiamo paviršiaus sąveika // Mechanika - 95: konferencijos pranešimų<br />
medžiaga. ISBN 9986-13-262-0. Kaunas: Technologija, 1995. P. 190–196.<br />
24. Oksas E., Jankauskas V. Elektroimpulsiniu būdu užpurškiamų dangų ir dengiamo<br />
paviršiaus sąveika. Mokslas ir gamyba. Mokslinės konferencijos medžiaga.<br />
Klaipėdos <strong>universitetas</strong>. Klaipėda, 1996. 1 kn. P. 166–173.<br />
25. Jankauskas V., Oksas E. Metalo dangų užpurškimo įrenginys // Inžinerija:<br />
mokslo darbai. Kaunas-Akademija, 1996. P. 96–101.<br />
26. Jankauskas V., Vilys J., Oksas E., Čiuplys V. Уcтанoвка для нанеcения<br />
пoкрытий // MATERIALS ENGINEERING - 96: Materials of VI International Baltic<br />
Conference. ISBN 9986-13-404-8. Kaunas.: Technologija, 1996. P. 115–119.<br />
27. Vilys J., Oksas E., Čiuplys V., Židonis V., Jankauskas, V., Kvedaras V.<br />
Направленная электрoимпульcная металлизация // MATERIALS ENGINEE-<br />
RING - 96: Materials of VI International Baltic Conference. ISBN 9986-13-404-8.<br />
Kaunas: Technologija, 1996. P. 128–137.<br />
28. Oksas E., Udrėnas, K.; Jankauskas V. Metalo dangų užpurškimo įrengimas // Mechaninė<br />
technologija: mokslo darbai. ISSN 0204-2053. 1997. T. 25. P. 191–196.<br />
29. Jankauskas V., Pyrantas J., Oksas E. Nauji elektros srovės impulsų panaudojimo<br />
būdai // Mechanika - 97: tarptautinės konferencijos medžiaga. ISBN 9986-<br />
13-541-9. Kaunas: Technologija, 1997. P. 231–234.<br />
30. Žunda A., Jankauskas V., Kalpokas J. Lazerinio apdirbimo įtaka elektroimpulsinių<br />
dangų savybėms // Mechaninė technologija: mokslo darbai.<br />
ISSN 0204-2053. 1998. T. 26, P. 154–157.<br />
31. Jankauskas V., Prantas J., Andriušis A. Mažo skersmens kiaurymių paviršių<br />
sustiprinimas // Mechaninė technologija: mokslo darbai. ISSN 0204-2053. 1998.<br />
T. 26. P. 86–90.<br />
32. Jankauskas V., Andriušis A., Skovorodin V. Wire Explosion Sprayed Metal<br />
Coatings // Balttrib' 99: International Conference, 21-22 Sept. 1999, Kaunas:<br />
Proceedings. ISBN 9986-545-86-2. Kaunas, 1999. P. 298–304.<br />
33. Žunda A., Jankauskas V., Andriušis A. Reinforcement of electric pulse sprayed<br />
coatings // Proceedings of X-th International Baltic Conference “Materials<br />
Engineering & *Balttrib 2001”. Riga. 2001. P. 159–163.<br />
34. Žunda A., Jankauskas V., Lapienis N. Užpurkštų plieno dangų sustiprinimas //<br />
Tarptautinės konferencijos MECHANIKA - 2001 medžiaga. Kaunas:<br />
Technologija, 2001. P. 231–234.<br />
35. Žunda A., Jankauskas V., Chodočinskas S. Wear decrease of agricultural<br />
machinery processing of concentrated energy // MATERIALS SCIENCE. ISSN<br />
1392-1320. Kaunas: Technologija, 2001, Vol. 7.3. P. 142–146. [VINITI].<br />
36. Andriušis A., Jankauskas V., Žunda A. Investigation of Electroimpulse Sprayed<br />
Copper Alloy Coatings // MATERIALS SCIENCE. ISSN 1392-1320. Kaunas:<br />
Technologija, 2002, Vol. 8.2. P. 177–182. [VINITI].<br />
29
37. Žunda A., Jankauskas V., Padgurskas J., Lapienis, N. Non-Wear Effect on<br />
Composite Steel-Brass Surface // MATERIALS SCIENCE. ISSN 1392-1320.<br />
2003. Vol. 9.1. P. 54–57. [VINITI].<br />
38. Jankauskas V., Adamonis D., Žunda A. Investigation of Abrasive Wear of Steel<br />
Lubor 044, 65Г and Л53 // Engineering Materials & Tribology 2004 : Materials of<br />
the XII-th International Baltic Conference. Riga, 2004. P. 94–98.<br />
39. Jankauskas V., Adamonis D., Zakarauskas R., Žunda A. Plienų naudojamų<br />
dirvos dirbimo mašinų darbinėms dalims gaminti abrazyvinio <strong>dilimo</strong> tyrimas //<br />
Mechanika - 2004: tarptautinės konferencijos pranešimų medžiaga, KTU,<br />
Lietuva, 2004 m. balandžio mėn. 1–2 d. ISBN 9955-09-630-6. Kaunas:<br />
Technologija, 2004. P. 516–521.<br />
40. Kreivaitis R., Jankauskas V. Konstrukcinių medžiagų atsparumo dilimui tyrimo<br />
metodo pagal standartą ASTM G65 įvertinimas // Mechanika-2005: 10-osios<br />
tarptautinės konferencijos pranešimų medžiaga, KTU, 2005 m. balandžio 7–8 d.<br />
Kaunas : Technologija, 2005. ISBN 9955-09-850-3. P. 523–528.<br />
41. Jankauskas V., Varnauskas V., Kreivaitis R., Adamonis D. Apvirintų paviršių<br />
abrazyvinio <strong>dilimo</strong> tyrimai // Inžinerija: mokslo darbai. ISSN 1392-8279. Nr. 7 (1)<br />
(2006). P. 64–68.<br />
42. Padgurskas J., Jankauskas V., Andriusis A., Rukuiza R., Zunda A. Tribological<br />
Evaluation of Copper Coats Made by Electro-Pulse Spraying. Reibung, Schmierung<br />
und Verschleiß. Forschung und praktische Anwendungen. Band II. (47 Tribology-Fachtagung).<br />
Gesellschaft für Tribology e.V. 2006. 78/1–12.<br />
Autorystės liudijimai, patentai<br />
43. А.C. 1647331 CCCР. МКИ G 01 M 13/00. Уcтрoйcтвo для иcпытаний шатуна<br />
на изнoc / Cкoвoрoдин В.Я., Янкауcкаc В.К.- №4704032/27. Заявл.<br />
12.06.1989, Oпубл. 07.05.1991, Бюл. №17. 6 c.<br />
44. А.C. 1700416 CCCР. МКИ G 01 M 13/00. Cтенд для иcпытания шатунoв на<br />
цикличеcкую прoчнocть / Cкoвoрoдин В.Я., Янкауcкаc В.К.- №4811009/27,<br />
Заявл. 14.02.1990, Oпубл. 23.12.1991, Бюл. №47. 10 c.<br />
45. Патент 2026416 РU. МКИ C 23 C 14/32, B 05 B 7/22. Уcтанoвка для<br />
нанеcения пoкрытия / Cкoвoрoдин В.Я., Янкауcкаc В.К., Oкcаc Э.C.-<br />
№5034958/05, Заявл. 31.03.1992, Oпубл. 10.01.1995, Бюл. №1. 8 c.<br />
46. Патент 2059016 РU. МКИ C 23 C 04/08, Cпocoб нанеcения металличеcкoгo<br />
пoкрытия / Cкoвoрoдин В.Я., Янкауcкаc В.К., Oкcаc Э.C., Тoлутиc К.Б., Вилиc<br />
Й.C.- №5034959/26, Заявл. 30.03.92, Oпубл. 27.04.1996, Бюл. №12. 4 c.<br />
Vadovėlis<br />
Jonušas R., Kalpokas J., Lazaravičius P., Jankauskas V. Koncentruotos energijos<br />
metodų taikymas apdirbant medžiagas: vadovėlis. Kaunas: Technologija,<br />
2004. 268 p. ISBN 9955-09-634-9.<br />
30
CITUOJAMI MOKSLO DARBAI<br />
A1. Витязь П.А. Твердосмазочные покрытия в машиностроении. Монография.<br />
Минск: Белорусская наука, 2007. 170 с.<br />
A2. Джост П., Шофилд Дж. Экономия энергии с помощью триботехники.<br />
Технико-экономическое исследование / Трение и износ. 1982. Т.3. № 2.<br />
С.356–366.<br />
A3. Czichos H., Habig K.H. Tribologie – Handbuch. Reibung und Verschleiß.<br />
Braunsdweig, Wiesbaden, 1992. S. 560.<br />
A4. Werkstoffe in der Tribotechnik: Reibung, Schmierung und<br />
Verschleißbeständigkeit von Werkstoffen und Bauteilen / Oltwig Pigors. Leipzig:<br />
Dt. Verl. Für Grunstoffindustrie, 1993. 395 p.<br />
A5. ASM Handbook. V. 5. Surface Engineering. C.M. Cotell, J.A. Spraque, F.A.<br />
Smidt. ASM International, 1994. 784 p.<br />
A6. Хрущов М.М., Бабичев М.А. Абразивное изнашивание. Москва: Наука.<br />
1970. 251 c.<br />
A7. Kavaliauskienė L., Ambroza P. Influence of Carbon and Boron on the Properties<br />
of Deposited Layer. Mechanika. 2004. 4(48). P.59–63.<br />
A8. Serapinas V. Tribologiniai <strong>procesai</strong> kinematinėse porose. Kaunas: Technologija,<br />
1999. 362 p.<br />
A9. Padgurskas J., Rukuiza R., Amulevicius A., et. al. Influence of fluor-oligomers<br />
on the structural and tribological properties of steel surface at the rolling friction.<br />
Industrial Lubrication and Tribology. 2008. 60 (5). P. 222–227.<br />
A10. Vekteris V., Mokšin V., Bučinskas V. Influence of liquid crystals to friction<br />
characteristics of mineral lubricants // Proceedings of the 11 th World Congress<br />
in Mechanism and Machine Science. April 1–4. 2004. Tianjin, China.<br />
Vol. 5. Tianjin: China Machine Press, 2004. P. 2320–2323.<br />
A11. Chen H., Xu C., Zhou Q., Hutchings I.M., Shipway P.H., Liu J. Micro-scale<br />
abrasive wear behaviour of HVOF sprayed and laser-remelted conventional<br />
and nanostructured WC–Co coatings. Wear, 2005. V. 258. 1–4, P. 333–338.<br />
A12. Tribology of mechanical systems: a guide to present and future technologies /<br />
by Jože Vižintin ... [et al.]. New York: ASME Press, 2004. 336 p.<br />
A13. Гаркунов Д. Н. Триботехника (износ и безызносность). Москва:<br />
Издательство МСХА, 2001. 616 с.<br />
A14. Hernández Battez A., González R., Viesca J.L. et. al. CuO, ZrO 2 and ZnO<br />
nanoparticles as antiwear additive in oil lubricants.<br />
Wear. 2008. V. 265. 3–4.<br />
422–428.<br />
A15. Tarasov S., Kolubaev A., Belyaev S., Lerner M., Tepper F. Study of friction reduction<br />
by nanocopper additives to motor oil. Wear. 2002. V. 252. 1–2. 63–69.<br />
A16. Lubricants and Lubrication / Edited by T. Mang and Wilfried Dresel. Second,<br />
Completely Revised and Extended Edition. Weinheim: Wiley-VCH Verlag<br />
GmbH&Co. KGaA. 2007. 850 p.<br />
A17. Schmierstoffe im Betrieb / U.J. Möller; Jamil Nassar. 2. Aufl. Berlin: Springer,<br />
2002. 873 S.<br />
Vytenis Jankauskas<br />
31
Vytenis JANKAUSKAS<br />
TRINTIES PORŲ DILIMO PROCESAI<br />
Habilitacijos procedūrai teikiamų mokslo darbų apžvalga<br />
Technologijos mokslai, mechanikos inžinerija (09T)<br />
Redaktorius Pranas Dastikas<br />
SL 399. 2008 10 28. Sp. l. 2,0. Tiražas 30. Užsakymo Nr. 86. Leido ir spausdino<br />
LŽŪU Leidybos centras – 2008. Studentų g. 11, LT-53361 Akademija, <strong>Kauno</strong> r.<br />
32