Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
26<br />
ISTORIJA<br />
GEDMINAIÈIØ DVARAS<br />
ONA NORKUTË<br />
Gedminaièiai – Ðvëkðnos seniûnijos kaimas,<br />
3 km á ðiaurës rytus nuo miestelio,<br />
prie kelio Ðvëkðna–Judrënai ir Ðilutës bei<br />
Klaipëdos rajono savivaldybiø ribos. Gyvenvietæ<br />
ið rytø ir ðiaurës pusiø juosia Ðalpës<br />
kairysis intakas Graumena. Ðalia Gedminaièiø<br />
– Bareikø, Jurkiðkës, Kanèaièiø,<br />
Pakalniðkiø, Papjaunio kaimai.<br />
Pirmà kartà Gedminaièiai raðytiniuose<br />
ðaltiniuose paminëti 1644 m. (Ðvëkðnos<br />
dvaro inventoriuje). Tada kaime gyveno devynios<br />
drevininkø ðeimos, 1695 m. – 13.<br />
Gedminaièiø <strong>dvaras</strong> kaip savarankiðkas<br />
ûkinis vienetas suformuotas 1820 m., kai<br />
Ðvëkðnos <strong>dvaras</strong> buvo padalytas keturiems<br />
broliams grafams Broel Pliateriams (iki to laiko<br />
jis buvo sudëtinë Ðvëkðnos dvaro dalis).<br />
Tàsyk Gedminaièiai ir keletas ðalia jo buvusiø<br />
kaimø atiteko grafui Jurgiui Broel Pliateriui<br />
(gimë 1810 m. Klaipëdoje, mirë 1836 m.).<br />
Ðis grafas Lietuvoje labiausiai þinomas<br />
kaip istorijos, kalbos ir kultûros tyrinëtojas.<br />
Ðiame dvare jis apsigyveno 1831 m., pasibaigus<br />
sukilimui. Kartu atvyko ir jo sekretorius,<br />
pagalbininkas raðytojas Simonas Stanevièius,<br />
Gedminaièiuose praleidæs tris metus<br />
(iðvyko 1834 m.). S. Stanevièius tvarkë<br />
ir grafo turëtà bibliotekà, kurioje buvo apie<br />
3 tûkst. vertingø knygø. Anuo metu jie buvo<br />
sumanæ surinkti visus iki to laiko iðleistus<br />
spaudinius apie lietuviø praeitá ir kalbà, o Gedminaièiø<br />
dvare ákurti Lituanistikos centrà.<br />
Varðuvos gydytojas ir þinomas keliautojas<br />
Teodoras Triplinas savo kûrinyje „Kelionës<br />
po Lietuvà ir Þemaitijà dienoraðtis“ raðo<br />
ir apie savo apsilankymà Gedminaièiø dvare<br />
(netoli Ðvëkðnos, Ðilutës r.): „Tos vietovës<br />
pobûdis skiriasi nuo kitø aplinkiniø. Nei<br />
geleþinkelis, nei plentas nejungia to kampelio<br />
su likusia kraðto dalimi. Todël mintis<br />
èia vystësi savarankiðkai, o jà gaivino ðviesa,<br />
prasiverþianti ið Kurliandijos universiteto<br />
ir ið Prûsø, ið kur noromis ar nenoromis<br />
atvirai ar uþdarais keliais pasiekdavo nuo-<br />
Kairëje nuo virðaus: metalinë kryþiaus virðûnë<br />
(Ilgbrastës k.); „Ðvè. Mergelë Maloningoji“<br />
(Stempliø k.), „Rûpintojëlis“ (Stempliø k.).<br />
Meèislovo Sakalausko nuotraukos. 1966 m.<br />
monës, idëjos, þinios ir gandai. Tose apylinkëse<br />
gyvenimas neverda taip greitai, kaip<br />
mûsø pietinëse Lenkijos dalyse, bet èia negaiðtama<br />
laiko kortoms, beprasmiðkiems<br />
tauðkalams ir apkalboms. Èia reèiau atklysta<br />
sveèias á dvarà, bet atvaþiavæs ilgai vieði,<br />
kalbasi gyvai, nuoðirdþiai, ramiai. Poezija èia<br />
klesti, apie poetus kalbama noriai, nes visi<br />
didþiuojasi tokiais þmonëmis kaip Adomas,<br />
Sirokomlë; dabar, kai þemaièiø horizonte,<br />
Telðiuose, pasirodë jauna poetë (Karolina<br />
Praniauskaitë – red. p.), visi tik apie jà kalba,<br />
kaip teikiantá vilèiø fenomenà, ákvëptà<br />
puikiausiø jausmø.“<br />
Ðiuo metu buvusio dvaro vietoje stûkso<br />
labai liûdnai atrodantis paskutinis dvaro ansamblio<br />
statinys – raguoèiø tvartas ir arklidës.<br />
Jo sienos – akmens mûro, pusmetrio<br />
storio. Nebelikæ jau nei langø, nei durø. Ðiferio<br />
lapais dengtas stogas prakiuræs, daug<br />
kur pro skyles dangus matosi, viduje blaðkosi<br />
vëjai, vanduo merkia. Statinio anksèiau<br />
bûta didþiulio. Pro vienà jo galà arkliais<br />
bûdavo ávaþiuojama, pro kità iðvaþiuojama.<br />
Ið minëto pastato ir kitø statiniø likuèiø<br />
matyti, kad anksèiau èia bûta galingo dvaro.<br />
Jo senovæ primena buvusio parko vietoje<br />
augantys galingi medþiai. Netoli – piliakalnis,<br />
Pilimi vadinamas. Rytinëje pusëje –<br />
Gedminaièiø miðkas.<br />
Iki 1899 m. Gedminaièiø dvare gyveno<br />
ið tëvo Jurgio Broel Pliaterio (1810–1836)<br />
dvarà 1836 m. paveldëjæs grafas Teodoras<br />
Antanas Juozas Broel Pliateris (1836–1899).<br />
Ðiame dvare jis ir mirë. Neturima þiniø, kam<br />
priklausë <strong>dvaras</strong> po jo mirties. Tikëtina, kad<br />
Jurgiui Felicijonui Broel Pliateriui.<br />
1923 m. Gedminaièiø kaime buvo 8 ûkiai,<br />
54 gyventojai.<br />
1924 m., ágyvendinant Þemës reformos<br />
valdybos nutarimà Nr. 786, dvarà savo þinion<br />
perëmë Lietuvos valstybë. 1928 m. Gedminaièiø<br />
dvarà nusipirko Lietuvos konsulas<br />
Tilþëje Eduardas Jatulis (1895–1956). Tada<br />
Gedminaièiø dvarui priklausë 79.6666 ha<br />
þemës, ið kuriø 5.0500 ha buvo skirta sodybai,<br />
51.4486 ha dirbamai þemei, 19.5250 pievoms,<br />
o keliai, vandens telkiniai uþëmë
3.6430 ha. Pirkdami dvarà, Jatuliai ásigijo 3 ha þemës, apsëtos rugiais, apie<br />
123 vnt. kriauðiø ir obelø, kurioms buvo nuo 17 iki 50 metø amþiaus. Perkamoje<br />
þemëje buvo dar papildomai ávairiø kitø medþiø, kurie sudarë 740.79 kietmetriø.<br />
Pirkdami Gedminaièius, Jatuliai ásigijo ðiuos èia buvusius pastatus (pateikiami<br />
duomenys metrais: statinio ilgis, plotis, aukðtis, sienø medþiaga, stogo medþiaga):<br />
1. Gyvenamàjá namà (27 x 11,5 x 3, ràstø, gontø);<br />
2. Kumetynæ (28 x 13,2 x 3,2, ràstø, èerpiø);<br />
3. Svirnà (20,1 x 9,2 x 4, ràstø, èerpiø);<br />
4. Sklepà (rûsá) (20 x 7,5 x 3,5, akmenø, gontø);<br />
5. Tvartà raguoèiams ir arkliams (106 x 13 x 2,8, akmenø, èerpiø);<br />
6. Darþinæ (42 x 9,5 x 2,5, ràstø, gontø);<br />
7. Darþinæ (60 x 10,2 x 3, ràstø, gontø);<br />
8. Kiaulininkà (20 x 3,7 x 2, ràstø, èerpiø);<br />
9. Kiaulininkà (10 x 3,5 x 2,2, ràstø, èerpiø);<br />
10. Paukðtininkà (17 x 8 x 2, ràstø, èerpiø).<br />
Jatuliø ðeima (ðeimininko þmona B. Jatulienë ir sûnus Vytautas bei Gediminas<br />
Tautvydas) dvare gyveno ir Antrojo pasaulinio karo metais. Pats E. Jatulis<br />
nuo 1939 iki 1945 m. buvo Lietuvos konsulas Mandþiûrijoje. B. Jatulienë 1943 m.<br />
mirë, o abu sûnûs, artëjant frontui, 1944 m. spalio mënesá, kaip ir daugelis kitø<br />
apylinkës þmoniø, pasitraukë á Vakarus.<br />
Apie Gedminaièius Respublikinës þemës komisijos prie LTSR Ministrø Tarybos<br />
archyviniame fonde esanèioje 1945–1948 m. byloje „Pabëgusiø su prieðais“<br />
ûkiø sàraðe nurodyta: „Á valstybiná fondà paimta 80 ha þemës, 2 gyvenamieji<br />
namai, 2 tvartai, 2 kluonai, svirnas, nenurodytos paskirties pastatas.“<br />
Pokario metø negandos Gedminaièiø neaplenkë. Ið ðio kaimo á Sibirà iðtremta<br />
14 þmoniø: 5 ið Stanislovo Eidëno, 4 ið Antano Norvilo, 2 ið Jono Raukos ir 3 ið<br />
Mykolo Ðlajaus ðeimos.<br />
Po Antrojo pasaulinio karo iki 1962 m. Gedminaièiuose veikë pradinë mokykla.<br />
Sovietmeèiu Gedminaièiai priklausë „Ðvëkðnos“ tarybiniam ûkiui. 1997 m.<br />
kaime buvo 19 ûkiø, 40 gyventojø, 2003 m. – 12 ûkiø. Kaime buvusio dvaro<br />
sodybà dabar primena tik pastatø likuèiai (tai labiausiai sunykæs <strong>dvaras</strong> ið Ðvëkðnos<br />
seniûnijoje grafams Broel Pliateriams priklausiusiø dvarø centrø).<br />
ÐLOVË<br />
ÞEMAIÈIØ<br />
Aukðta daina<br />
SIMONAS STANEVIÈIUS<br />
Maèiau Vilniø, ðaunø miestà,<br />
Senà mokslø gyvenimà,<br />
Nuo þemaièiø beapsëstà<br />
Ir jø tikrà sutarimà.<br />
Ðlovë visus sujudino<br />
Gera tëviðkei daryti,<br />
Ir, kà amþiai pagadino,<br />
Èësas yra sutaisyti.<br />
Daugel metø sviets rokavo,<br />
Mûsø þemë kaip praþuvo,<br />
Kaip uþmirðo kalbà savo<br />
Ir uþmirðo, kuomi buvo.<br />
Tarp þemaièiø vis atgijo<br />
Garbë tëvø ir lieþuvis,<br />
Meilë tarp jø iðsiliejo,<br />
Prasidþiugo ir lietuvis.<br />
Sveiks, Ringaude, mûsø tëve!<br />
Sveiks, Mindauge, karaliûnai!<br />
Garbæ jûsø skelbdink, Dieve,<br />
Kuri linksmin mumis nûnai.<br />
Sveiks bûk, senas Gediminas!<br />
Sveiks, Algirde galingiausias!<br />
Sveiks, Kæstuti minëtinas,<br />
Ið þemaièiø ko stipriausias!<br />
Buvot ligðiol uþmirðime<br />
Dël daugumo neprieteliø,<br />
Ðtai þemaièiø surinkime<br />
Ðlovë jûsø prisikëlë.<br />
ÞEMAITIJOS DVARAI<br />
Grafø Pliateriø giminës genealoginis medis.<br />
Chromolitografija. 75 x 58 cm. Saugomas Þemaièiø<br />
muziejuje „Alka“ (ÞAM D-209). Á muziejø atveþtas ið<br />
Ðvëkðnos dvaro (Ðilutës r.). Nuotrauka ið leidinio<br />
„Þemaièiø muziejus „Alka“ (Vilnius : Lietuvos<br />
nacionalinis muziejus, 2007)<br />
Prasidþiugo Lëtø ðalys<br />
Ir gerumà sûnø savo,<br />
Nesang greitai ið nevalios<br />
Praþuvimo iðvadavo.<br />
Ðviesi saulë uþtekëjo,<br />
Lëtø nuðvito paðaliai,<br />
Rankas ant akiø uþdëjæ,<br />
Iðsiskaidë neprieteliai.<br />
Ðimtabalsis garsas lëkë,<br />
Ilgus sparnus plasnodamas,<br />
Nepaliaudams ðaukë, rëkë,<br />
Po pasaulá skrajodamas:<br />
„Veizdëk, sviete nusiminæs!<br />
Kas ten ðiaurëj atsitiko,<br />
Lietuvos senos giminës<br />
Praþuvime sveikos liko.“<br />
1823 m. rugpjûèio 3 d.<br />
ÞEMAIÈIØ ÞEMË 2008 / 4<br />
27