Žurnalas PDF faile - NETA
Žurnalas PDF faile - NETA
Žurnalas PDF faile - NETA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Elektros Erdvës Nr. 3 (17) 2007<br />
28<br />
baigos iki 2020 m. reikės uždaryti<br />
daugelį atominių elektrinių.<br />
Dėl trijų ES šalių sprendimo nutraukti<br />
savo atominių elektrinių<br />
eksploataciją.<br />
Tikėtina, kad atominės energetikos<br />
valstybės ne visiškai pakeis savo<br />
uždaromų elektrinių parką.<br />
Pagal bazinį scenarijų atominės energetikos<br />
generuojamų galių dalis sumažės<br />
nuo dabartinių 30,8 proc. iki 15 proc.<br />
2030 m., nepaisant 48 GW prieaugio.<br />
Kombinuoto ciklo dujų turbininės elektrinės<br />
sudarys net 50 proc. naujų šiluminių<br />
elektrinių galios. Dėl stipraus<br />
AEI rėmimo, „žaliosios elektros“ dalis<br />
iki 2030 m. pasieks 25 proc. generuojamos<br />
elektros energijos. Prognozuojamas<br />
0,2 proc. metinis elektros<br />
kainų augimas, o investicijos į elektros<br />
generavimą sieks 1 trilijoną eurų. Tačiau<br />
bazinis scenarijus neįvykdo CO2<br />
išlakų mažinimo įsipareigojimų, todėl<br />
jis nėra tvarus, ypač ilgalaikės perspektyvos<br />
požiūriu.<br />
alternatyvių energetikos plėtros<br />
scenarijų atsiradimo būtinybę parodė<br />
bazinio scenarijaus atlikta analizė. Šie<br />
scenarijai siekia CO2 išlakų sumažinimo<br />
20 proc. iki 2020 m., o iki 2050 m. – 50<br />
proc., palyginti su 1990 m. Pagal įvairią<br />
energetikos politiką ir technologijų plėtrą,<br />
reikalingą patenkinti CO2 nukenksminimo<br />
reikalavimus, buvo išskirti trys<br />
alternatyvūs scenarijai:<br />
efektyvumo ir aei (atsinaujinanèiųjų<br />
energijos išteklių) scenarijus<br />
numato tam tikras efektyvumą gerinančias<br />
priemones ir skatinančias<br />
AEI plėtrą. Jis nenumato kitų politikos<br />
pokyčių dėl atominės energetikos<br />
plėtros, negu numatyta baziniame<br />
scenarijuje.<br />
tiekimo scenarijus orientuotas<br />
į elektros generavimą, atitinkantį<br />
aplinkosaugos reikalavimus. Nenumatoma<br />
jokių papildomų priemonių,<br />
palyginti su baziniu scenarijumi, dėl<br />
efektyvumo didinimo ar AEI naudojimo<br />
skatinimo. Nauja atominės energetikos<br />
politika pagal šį scenarijų<br />
numato naujų atominių elektrinių<br />
statybą ir senųjų darbo amžiaus<br />
pratęsimą bei daroma prielaida, kad<br />
trys ES narės pakeičia savo sprendimą<br />
uždaryti atomines elektrines.<br />
CO2 nukenksminimo technologijos<br />
yra komerciškai išplėtotos ir taikomos<br />
visoje ES.<br />
elektros energetikos vaidmens<br />
(angl. Role of Electricity - RoE)<br />
scenarijus numato taikyti visas<br />
priemones, mažinančias CO2 išla-<br />
kas. Jis taip pat pasisako už vartojimo<br />
efektyvumo didinimą ir AEI<br />
rėmimą, kaip numatyta baziniame<br />
scenarijuje, tačiau netaikyti papildomų<br />
rėmimo priemonių AEI bei<br />
biomasei. RoE scenarijus pagrindinį<br />
dėmesį skiria elektros generavimui<br />
naudojant AEI bei naujai atominės<br />
energetikos politikai kartu su CO2<br />
išlakų nukenksminimu.<br />
alternatyvių scenarijų<br />
rezultatų įvertinimas<br />
Visuose scenarijuose politikos prioritetas<br />
turi būti suteiktas energijos efektyvumui,<br />
siekiant sumažinti Europos ekonomikos<br />
CO2 intensyvumą. Didžiausias elektros<br />
poreikis numatomas pagrindiniame<br />
RoE scenarijuje dėl pažangių technologijų<br />
naudojimo ir didesnio elektros<br />
vartojimo automobiliuose ir pastatų<br />
apšildymui. Tiek efektyvumo ir AEI, tiek<br />
RoE scenarijuose numatomas 15 proc.<br />
mažesnis energijos poreikis transportui<br />
2030 m. negu baziniame scenarijuje.<br />
Dviejuose scenarijuose, numatančiuose<br />
naują atominės energetikos politiką,<br />
numatytas 60 proc. atominių elektrinių<br />
generavimo prieaugis 2030 m., palyginti<br />
su 2050 m.<br />
Pagal efektyvumo ir AEI scenarijų „žaliajai<br />
elektrai“ tektų 45 proc. 2030 m.<br />
generuojamos elektros, o iki 2050 m. ši<br />
dalis išaugtų iki 57 proc. Generavimas<br />
naudojant gamtines dujas užimtų svarbią<br />
vietą, nes nebūtų kito pasirinkimo,<br />
išskyrus AEI naudojimą.<br />
Pagal RoE scenarijų būtų naudojamos<br />
visos elektros gamybos technologijos.<br />
Senesnių atominių elektrinių darbo<br />
amžiaus pratęsimas duotų ne tik papildomus<br />
78 GW generuojamos galios,<br />
bet ir sumažintų elektros generavimo<br />
kainas. Šiame scenarijuje taip pat numatomas<br />
naftos importo sumažėjimas<br />
po 2030 m. Išanalizavus visų scenarijų<br />
CO2 išlakų kaštus, RoE scenarijus<br />
tampa pranašiausias.<br />
energetikos politikos<br />
REKoMENdAcIjoS<br />
Šiame darbe atlikta analizė rodo, kad<br />
elektros energetikos potencialas gali<br />
įnešti esminį indėlį į tris pagrindines<br />
Europos energetikos politikos sudėtines<br />
dalis: ekonomiškai pagrįstomis sąnaudomis<br />
gerokai sumažinti šiltnamio efektą<br />
sukeliančių išlakų kiekį, kartu mažinant<br />
priklausomybę nuo gamtinių dujų bei<br />
naftos. Neatidėliojant turi būti vykdoma<br />
aiški energetikos politika:<br />
išlaisvinti energijos efektyvumo<br />
potencialą. Energijos taupymo<br />
kultūra turi būti keliama tarp visų<br />
visuomenės narių, pasitelkiant visas<br />
įmanomas priemones.<br />
plėtoti žemomis co2<br />
išlakomis<br />
pasižyminèias elektros generavimo<br />
sistemas: hidroenergetiką,<br />
AEI, atominę energetiką, švarias<br />
organinio kuro sistemas įskaitant<br />
CO2 išlakų atskyrimą ir saugojimą.<br />
Tačiau bet kuri politika, besistengianti<br />
eliminuoti kurį nors šios<br />
subalansuotos sistemos elementą,<br />
pasmerkta žlugti.<br />
protingas ekonomikos elektrifikavimas.<br />
Didinti elektros gamybos ir<br />
tiekimo bei vartojimo efektyvumą.<br />
nuosekli technologijų sklaida ir į<br />
rinką orientuotas požiūris. Esamų<br />
ir naujų technologijų privalumai tiek<br />
vartojime, tiek energijos gamyboje<br />
turi būti naudojami praktikoje.<br />
pasaulinis bendradarbiavimas<br />
svarbiausiais klausimais.<br />
kurį kelią rinksimės?<br />
Dar 1928 m. Kauno aukštesniosios<br />
technikos mokyklos dėstytojo inž. B.<br />
Garšvos referate „Elektrifikacija ir Lietuvos<br />
tautinis progresas“ buvo iškelta<br />
elektrifikacijos reikšmė Lietuvos vystymuisi.<br />
Lietuvai tapus ES nare įsipareigojome<br />
vykdyti energetikos sektoriui<br />
iškeltus reikalavimus, kurie, tikimasi,<br />
padės sumažinti klimato kaitą.<br />
Kompaktinės dienos šviesos lempos<br />
Lietuvoje nepopuliarios ne vien tik dėl<br />
jų brangumo – parduotuvėse nerasite<br />
joms pritaikytų šviestuvų. Be to, dizaineriai<br />
nesiūlo projektinių sprendimų,<br />
tinkamų buičiai. Rimtas, jau ne vieną<br />
dešimtmetį sprendžiamas aplinkosaugos<br />
klausimas – sugedusių lempų<br />
utilizavimas.<br />
Šilumos siurblių technologiją taikant<br />
tik individualių, atskirai stovinčių namų<br />
šildymui, ne per daugiausia naudos<br />
turėsime, nes didesnioji Lietuvos dalis<br />
gyvena daugiabučiuose. Lietuvoje išplėtotas<br />
centralizuotas šilumos tiekimas,<br />
todėl didesnis efektas būtų gaunamas<br />
investavus į centralizuotą vėsinimą,<br />
tam panaudojant absorbcines šaldymo<br />
mašinas, kuriose galima būtų naudoti<br />
kombinuoto ciklo elektrinių atliekinę<br />
šilumos energiją vasaros metu.<br />
Krovininių automobilių apmokestinimas<br />
galėtų paskatinti perėjimą prie<br />
geležinkelių transporto. Kai kuriose<br />
šalyse, pvz., Šveicarijoje ir Vengrijoje,<br />
tranzitiniai krovininiai automobiliai<br />
pervežami geležinkeliu. Neapkraunami<br />
automobilių keliai, gerokai sumažėja<br />
tarša, negadinama kelio danga.<br />
Generolo Jono Žemaičio Lietuvos karo