Az agyérbetegségek történetének híres személyiségei
Az agyérbetegségek történetének híres személyiségei
Az agyérbetegségek történetének híres személyiségei
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Az</strong> agyérbetegs<br />
agy rbetegségek gek tört rténet netének nek<br />
<strong>híres</strong> res személyis szem lyiségei. gei.<br />
Amit a vaszkuláris<br />
vaszkul ris szindrómákr<br />
szindr król l<br />
tudni kell.<br />
Dr. Szapáry Szap ry Lászl L szló<br />
PTE Neurológiai Neurol giai Klinika
Hippocrates (ie. 460-370): strokenak<br />
megfelelı esetek leírása (pl.<br />
hemiparesis+aphasia), agyi erek<br />
felmelegedése, a sötét epe fejbe<br />
jutás<br />
TIA leírása<br />
Apoplexia<br />
Ie.<br />
Carotis: „mély álomba merülés”<br />
„a súlyos apoplexiás esetet lehetetlen, az enyhét<br />
nehéz megggyógyítani”<br />
Hippocrates
Galenus<br />
130-200
Leonardo da Vinci<br />
(1452-1519)<br />
1500-1600<br />
„ Father of Anatomy”
Vesalius (1514-64)<br />
1500-1600<br />
De Human Corporis Fabrica:<br />
15 ábra az emberi agyról
William Harvey<br />
(1587-1651)
Johann Jakob Wepfer (1620-95) (1620 95)<br />
Schaffhausen (Svájc)<br />
Elsıként vizsgálta az apoplexia pathológiai<br />
jeleit (autopsia: agyvérzés detektálása,<br />
afferensek-efferensek, a carotisokvertebralisok<br />
szerepének felismerése)<br />
„Cerebrovaszkuláris betegség” terminológia<br />
Observationes anatomicae ex<br />
cadaveribus eorum, quos<br />
sustulit apoplexia cum<br />
exercitatione de ejus loco<br />
affecto (1658).
Thomas Willis (1621-1675)<br />
Johann Wesling<br />
(1598–1649<br />
Syntagma anatomicum
G. Battista Morgagni (1682-1771)<br />
1800-1925 1800 1925<br />
klinikopathológus (De Sedibus et Causis Morborum per Anatomen Indagatis)<br />
keresztezett lokalizáció<br />
„serosus” és „sanguinosus” apoplexia<br />
Richard Bright (1795-1858)<br />
Rudolph Virchow (1849-1919)<br />
1875: Charcot és Bouchard : miliaris aneurysmák
1850-1950:<br />
1850 1950:<br />
Vaszkuláris<br />
Vaszkul ris anatómia, anat mia, kliniko-<br />
anatómiai anat miai lokalizáci lokaliz ció<br />
Vaszkuláris<br />
Vaszkul ris anatómia: anat mia: Duret, Duret,<br />
Stopford, Stopford,<br />
Foix, Foix,<br />
Duvorny… Duvorny<br />
Agytörzsi Agyt rzsi szindrómák:<br />
szindr k: Weber, Weber,<br />
Benedikt,Dejerine<br />
Benedikt Dejerine, , Claude, Claude,<br />
Millard, Millard,<br />
Gubler, Gubler,<br />
Babinski, Babinski,<br />
Nageotte, Nageotte,<br />
Foville, Foville,<br />
Wallenberg
1927-1975 1927 1975<br />
A vaszkuláris vaszkul ris lézi zió pathológi pathol giája ja, ,<br />
pathophysiológi<br />
pathophysiol giája ja<br />
Charles Foix: Foix:<br />
az infarctusos területet ter letet ellátó ell erek<br />
többnyire bbnyire nem záródnak z dnak el: vasospasmus,<br />
vasospasmus,<br />
embolia<br />
Raymond Adams - Charles Kubik (1946): a.<br />
basilaris occlusio klinikai és s pathológiai pathol giai jelei, az<br />
in situ thrombosis és s az embolia morfológiai morfol giai<br />
különbs nbségei gei<br />
Charles Miller Fisher: Fisher az érfali rfali pathológia pathol gia és s a<br />
klinikum leírása: le sa: lacunaris infarctus, infarctus,<br />
állom llományv nyvérz rzések sek és s carotis occlusio esetén<br />
eset
Diagnosztika<br />
1920: kontraszt angiographia<br />
kifejlesztése<br />
kifejleszt se<br />
1927- 1927 elsı els cerebralis angio<br />
1960: Doppler Ultrasonographia<br />
kifejlesztése kifejleszt se (Christian ( Christian Doppler (1803-1853)<br />
(1803 1853)
CT<br />
Sir Godfrey N. Hounsfiled<br />
Nobel díj: 1979<br />
Lovag: 1981<br />
1971.10.05
MRI
Rutin diagnosztika akut stroke esetén eset n
Új j diagnosztikai lehetıségek<br />
lehet gek-<br />
diffúzi diff ziós s és s perfúzi perf ziós s MRI
Új j diagnosztikai lehetıségek<br />
lehet gek –<br />
perfúzi perf ziós s CT
Terápia Ter pia<br />
1960: Hypertonia: Hypertonia:<br />
kezelendı kezelend rizikófaktor rizik faktor<br />
1970: Aspirin bevezetése<br />
bevezet se<br />
1980: aneurysma mőtét<br />
1990:<br />
– carotis endarterectomia szerepének szerep nek igazolása igazol sa<br />
– Oralis anticoaguláci<br />
anticoagul ció-pitvarfibrill pitvarfibrilláci ció<br />
– Antihypertensív,<br />
Antihypertens , antilipaemiás antilipaemi kezelés kezel s preventív prevent v<br />
szerepe<br />
1995: NINDS vizsgálat vizsg lat<br />
1996: rt-PA rt PA bevezetése bevezet se (FDA)
A carotis betegségek betegs gek tört t rténete nete<br />
Elızm El zmények nyek<br />
1905 (Chiari ( Chiari) ) – felveti a carotisok szerepét szerep t a stroke<br />
etiológi etiol giában ban (plakk plakk autopsia) autopsia<br />
1914 (J. Ramsay Hunt) carotis occlusio okozta stroke<br />
szindróma szindr ma leírása le sa<br />
1927 (Moniz ( Moniz) ) elsı els cerebralis angiographia<br />
esetismertetése esetismertet se (intracrani ( intracraniális lis érdekl rdeklıdés) s)<br />
1936 (Sjoqvist ( Sjoqvist)- elsı els angioval<br />
igazolt carotis occlusio
DR. EGAS MONIZ<br />
(1875-1955)<br />
Orvosi nobeldíj: 1949<br />
Tondreu R, Egas Moniz 1874–1955. Father of cerebral angiography,<br />
father of psychosurgery, neurologist and psychiatrist,<br />
politician and diplomat, Nobel laureate. Radiographics 1985;5:<br />
994–997
Hans Chiari<br />
(1851-1916)<br />
1890<br />
Julius Arnold<br />
(1835-1915)
Charles Miller Fischer (1913- (1913<br />
Kanadai neurológus neurol gus<br />
1938- 1938 orvosi diploma<br />
II. világh vil ghábor ború- 3 év v német n met bört b rtön<br />
Munkahelyek:<br />
– Montreal General Hospital<br />
– Massachusetts General Hospital<br />
– Harvard Medical School
A carotis betegségek betegs gek tört t rténete nete<br />
C. Miller Fisher szerepe<br />
1951: carotis occlusio -TIA TIA esetismertetés<br />
esetismertet<br />
Canada: Canada:<br />
1100 carotis autopsia<br />
1954- 1954 Boston – nehézs neh zségek gek<br />
M.Fischer publikáci publik ciója ja elıtt el tt a stroke 55%ában<br />
ban vasospasmust feltételeztek<br />
felt teleztek
C. Miller Fisher szerepe<br />
Carotis autopsia tanulmány tanulm<br />
stenosis stenosis)<br />
ny (432 eset:9,5% ssúlyos<br />
lyos<br />
Amaurosis fugax és s carotisok<br />
Szemfenéki Szemfen ki eltérések elt sek amaurosis fugaxban<br />
Antikoaguláns<br />
Antikoagul ns kezelés kezel s cerebralis thrombosisban<br />
(1941, els elsı kontroll kontrollált lt vizsg vizsgálatok latok- 1958, 1961)<br />
ja (1962)<br />
TIA definiciója definici<br />
Endarterectomiás Endarterectomi plakkok clinico-pathologiai<br />
clinico pathologiai<br />
tanulmánya<br />
tanulm nya (1986)<br />
Lacunáris Lacun ris infarctusok (1960 (1960-69) 69)
Carotis mőtétek tek tört t rténete nete<br />
Elsı Els carotis mőtét t (1951, Buenos Aires,<br />
(1951, Buenos Aires, Carrea): Carrea):<br />
51 éves ves ffi., ffi.,<br />
j.o. j.o.<br />
hemiplegia,<br />
hemiplegia,<br />
amaurosis, amaurosis,<br />
súlyos s lyos ACI<br />
stenosis: stenosis carotis interna–externa<br />
interna externa end-to end to end<br />
anastomosis (1955 Acta N. Latinoamericana)<br />
Latinoamericana<br />
Elsı Els carotis endarterectomia (1953, New York)<br />
Elsı Els sikeres carotis endarterectomia<br />
(1953, DeBakey, DeBakey,<br />
TIA),<br />
19 éves ves követ k vetés s (JAMA, 1975)
Michael Ellis DeBakey (1908-)
Agytörzsi Agyt rzsi vasculáris vascul ris szindrómák<br />
szindr
Adolf Wallenberg (1862-1949)<br />
(1862 1949)<br />
Heidelberg, Leipzig, Danzig<br />
Wallenberg syndroma<br />
Elsı leírás 1808: Gaspard Viesseaux<br />
(Viesseaux Viesseaux-Wallenberg<br />
Wallenberg)<br />
Wallenberg: 1895 - klinikai tünetek, ok?<br />
(Acute Bulbäraffection (Embolia der arteria cerebelli<br />
post. inf. sinistra?)),<br />
1901: autopsia
Ellenoldali <strong>Az</strong>onos oldali<br />
Disszociált<br />
érzészavar<br />
Horner<br />
hangszalag<br />
Lágyszájpad<br />
Garat hátsó fal<br />
hemiataxia<br />
bénulás
Joseph Jules Dejerine (1849-1917)<br />
(1849 1917)<br />
Genf, Franciaország<br />
Agytörzsi Agyt rzsi lézi ziók és s<br />
klinikai jelek<br />
korreláci korrel ciója ja<br />
Medialis medulla syndroma<br />
ipsilateralis: n.XII.,<br />
kontralateralis: hemiparesis, lemniscus<br />
med. lézió<br />
Thalamus fájdalomszindróma<br />
(Dejerine-Roussy)
Millard-Gubler<br />
Millard Gubler szindróma<br />
szindr ma (1856)<br />
Auguste Millard (1830-1915)<br />
(1830 1915)<br />
– Pontin vérz rzés s + 2 késıbbi k bbi eset leírása le sa<br />
Adolphe Gubler (1821-1897)<br />
(1821 1897)<br />
– 6 további tov bbi eset, pons neuroanatomia<br />
Ventralis, Ventralis,<br />
caudalis pons<br />
ipisilateralis: n. VII.,<br />
kontralateralis: hemiparesis<br />
Eredeti esetek: vérzés, tumor
Foville szindróma szindr ma (1858)<br />
Achille Louis Foville (1799-1878)<br />
(1799 1878)<br />
Beszédzavarok-kognitív<br />
zavarok kutatása<br />
Caudalis pons tegmentum lézió<br />
Ipsilateralis: n. VII., conjugált tekintési<br />
zavar<br />
Kontralateralis: hemiparesis<br />
Eredeti eset: oka? 43 éves ffi.
Raymond-Cestan<br />
Raymond Cestan szindróma<br />
szindr ma (1903)<br />
Fulgence Raymond (1844-1910)<br />
(1844 1910)<br />
Szifiliszes nı n<br />
– (n. VI, contralat. contralat.<br />
hemiparesis- hemiparesis alsó als pons lézi zió?) ?)<br />
1901-1903:<br />
1901 1903: Raymond +<br />
Salpětri Salp triěre re Cestan (3<br />
– INO, fel-le fel le tekintéskor tekint skor<br />
nystagmus, nystagmus,<br />
ellenoldali<br />
sensomotoros deficit, ataxia<br />
(ok: tuberculoma)<br />
tuberculoma<br />
– Lézi zió: : híd, h d, oralis tegmentum<br />
(3 újabb jabb eset összegz sszegzése) se)
Raymond-Cestan<br />
Raymond Cestan szindróma<br />
szindr ma<br />
híd, d, oralis tegmentum<br />
Ellenoldali <strong>Az</strong>onos oldali<br />
érzészavar<br />
ritkán trigeminus lézió<br />
ritkán hemiparesis<br />
tekintés bénulás a góc irányába<br />
végtagataxia<br />
Nystagmus<br />
Skew deviation
Weber szindróma<br />
szindr ma (1863)<br />
Sir Hermann David Weber (1823-1918)<br />
(1823 1918)<br />
– Marburg, Marburg,<br />
Bonn (1848)<br />
– Guy,s Guy,s<br />
Hospital London, Royal College of<br />
Phisicians (1855)<br />
– Esete: 52-éves 52 ves férfi, f rfi,<br />
j.o. j.o.<br />
hemiparesis,<br />
hemiparesis,<br />
b.o. b.o.<br />
n. III. lézi zió<br />
(pedunculus<br />
pedunculus cerebi vérz rzés) s)
Thalamus vaszkuláris<br />
vaszkul ris szindromák<br />
szindrom<br />
Henri Duret (1849–1921): Recherces anatomiques sur la<br />
circulation de l,enceéphale (Arch Physiol Norm Pathol. 1874)<br />
C. Foix és P. Hillemand (1895–1977) : Les artéres de<br />
l,axe encéphalique jusgu,au diencéphale inclusivement. Rev Neurol<br />
(Paris) (1925)<br />
Lazorthes: Vascularisation et Circulation Cérébral. Paris, France:<br />
Masson;1961<br />
Plets et al: The vascularisation of the human thalamus. (Acta Neurol<br />
Belg. 1970)<br />
Percheron: Les artéres du thalamus humain.. (Rev<br />
Neurol(Paris)1977)<br />
Carstaigne P, Graff-Radford NR, Von Cramon DY, Bogousslavsky,<br />
Caplan LR, Clarke S (1980- - - -)
Charles Foix (1882-1927)<br />
Foix C, Hillemand P: Les artčres de<br />
l’axe encéphalique jusqu’au iencéphale<br />
inclusivement. Rev Neurol (Paris) 1925;<br />
A. cerebri media media-anterior anterior, , posterior<br />
occlusi occlusiók klinikai jelei<br />
Agyt Agytörzsi rzsi vvérell<br />
rellátás, s, posterior<br />
cirkul cirkuláci ció le leírása sa<br />
Charles E. Beevor<br />
(1854–1908)<br />
The cerebral arterial supply<br />
(Brain)
Joseph Lexden<br />
Shellshear (1885–1958)<br />
Andrew Arthur Abbie<br />
(1905–1976)
Thalamus magok<br />
Funkcionalis csoportok<br />
– Reticularius-intralaminaris<br />
Reticularius intralaminaris magok (ébrenl ( brenlét, t,<br />
nociceptio) nociceptio<br />
– Sensoros magok<br />
– Effector magok (motorium ( motorium, , beszéd) besz d)<br />
– Asszociáci Asszoci ciós s magok (kognitív (kognit v funkció) funkci<br />
– Limbikus magok (motiváci (motiv ció, , hangulat)
Thalamus vaszkuláris<br />
vaszkul ris szindromák<br />
szindrom<br />
Thalamus vérellátás: Duret (1874), Foix- Hillemand (1925)
Tuberothalamica infarctus<br />
Reticularis, intralaminaris, VA,<br />
rostralis VL, ventralis DM,<br />
elülsı magok (AD, AM, AV), tr.<br />
mamillothalmicus<br />
Paramedian infarctus<br />
DM, intralaminaris,<br />
posteromedialis VL,<br />
ventromedialis pulvinar,<br />
paraventricularis DL<br />
Inferolateralis infarctus<br />
Ventroposterior komplex (VPM,<br />
VPL, VPI), VL<br />
Chorioidea post. infarctus<br />
Lateralis geniculatus mag, PL,<br />
DL, intralaminaris magok<br />
postreior része, inferolateralis<br />
pulvinar
Paramedián thalamus infarctus<br />
(tudatzavar, konfabulatio, agitatio,<br />
apathia, aphasia)<br />
Inferolateralis thalamus infarctus<br />
(ataxia, hemiparesis, contralateralis<br />
érzészavar, Dejerine-Roussy thalamus<br />
szindróma - 1906)
Bilateralis paramedian thalamus infarctus<br />
( Top of the basilar embolisatio):<br />
- desorientáció, hypersomnolentia, coma, akinetikus mutizmus, súlyos<br />
memóriazavar, perseveratio, confabulatio, szemmozgászavar
a. tuberothalamica infarctus<br />
(ébers berségi gi szint fluktu fluktuáci ciója, ja, mem memóriazavar, riazavar,<br />
szem személyis lyiségv gváltoz ltozás, s, paraphasia paraphasia, , apraxia apraxia)
Otto Heubner<br />
(1843–1926)<br />
ACA ág, basalis ganglionok, caps.<br />
Interna-externa elülsı része
Lacunáris Lacun ris szindromák<br />
szindrom<br />
Dechambre, Dechambre,<br />
1838<br />
Pierre Marie 1901<br />
1901 (Des Des foyers lacunaires de<br />
disintegration et le differents autres états tats cavitaires du<br />
cerveau): cerveau):<br />
a lacunák lacun kis, arteriosclerotikus<br />
arteriosclerotikus eredető eredet<br />
lágyul gyulások sok (vérz (v rzések sek is lehetnek)
Lacunáris Lacun ris szindromák<br />
szindrom<br />
Modern terminológia: terminol gia: C. Miller Fisher (1960):<br />
– mély, ly, kis, infarctusok<br />
– arteriolopathia,<br />
arteriolopathia,<br />
lipohyanilosis (hypetonia hypetonia)<br />
– klinikai syndromák syndrom és s a lacunák lacun asszociáci asszoci ciója ja<br />
– 1.5 cm, 0,2-3,4 0,2 3,4 cm 3 (Fisher Fisher 1969; Mohr 1982)<br />
– lokalizáci lokaliz ció leírása le sa (Fisher ( Fisher 1965; Fieschi 1970)
Lacunáris Lacun ris szindromák<br />
szindrom<br />
Klinikai tünetek: t netek:<br />
– tiszta motoros hemiparesis (egyenletes<br />
eloszlású) eloszl<br />
– tiszta sensoros hemiszindróma<br />
hemiszindr ma<br />
– „ügyetlen „ügyetlen<br />
kéz” k dysarhtriával<br />
dysarhtri val<br />
– ataxia hemiparesissel
1922, 23<br />
stroke<br />
1924
1953stroke
1945<br />
1953 2006
1996<br />
2001<br />
2005<br />
2005<br />
1990<br />
1994<br />
1997