ELEKTRO- MÁGNESES TEREK - Munka
ELEKTRO- MÁGNESES TEREK - Munka
ELEKTRO- MÁGNESES TEREK - Munka
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
8. FEJEZET<br />
132<br />
TÁVVE<strong>ELEKTRO</strong><strong>MÁGNESES</strong> HULLÁMOK KELTÉSE<br />
Valóban:<br />
E ωμ0<br />
μ0<br />
= = μ = =<br />
H β<br />
εμ<br />
μ<br />
ε<br />
c 0<br />
0 . (8.36)<br />
0 0 0<br />
Az abszolút érték ebben a kifejezésben úgy értetendõ mint a térbeli vektorok<br />
komplex amplitúdója. A fenti kifejezés tehát eltérõ fázisú terek esetén komplex<br />
mennyiségre is vezethet. Konkrét esetünkben ez a hányados valós.<br />
A hányadost hullámimpedanciának, valós esetben hullámellenállásnak nevezzük:<br />
μ<br />
0 Z0 = ≅ ≅<br />
ε0<br />
( )<br />
377 Ω 120π<br />
Ω , (8.37)<br />
a szabad tér hullámellenállása.<br />
Összefoglalva: a távoli tér három legfontosabb tulajdonsága:<br />
1. Az elektromos és mágneses térerõsségvektorok merõlegesek egymásra és a haladás<br />
irányára. Valóban<br />
Hl× r0, (8.38)<br />
és a komponensegyenletekbõl levezethetõen:<br />
[ ]<br />
E= H× r0 Z 0 . (8.39)<br />
2. A térerõsségvektorok amplitúdói között valós hányados a hullámellenállás:<br />
E<br />
H = Z 0 . (8.40)<br />
3. A térerõsségvektorok 1/r-rel arányosak. A frekvencia helyett szabadtéri hullámhosszat<br />
( λ= 2 π/ β)<br />
használva a következõ, gyakran alkalmazott összefüggéseket<br />
kapjuk:<br />
1 1 l −jβr l −jβr<br />
Eϑ= j Z I ϑe = j60π I ϑe<br />
2 r λ<br />
r λ<br />
1<br />
0 0sin 0sin<br />
; (8.41)<br />
l − βr<br />
Hϕ<br />
= j I ϑe<br />
r λ<br />
j<br />
1 1<br />
0<br />
2<br />
sin . (8.42)<br />
Az antenna amplitúdó-iránykarakterisztikája a távoli térerõsségre az alábbi módon<br />
definiált:<br />
F ( ϑ, ϕ)=<br />
( )<br />
( )<br />
E r,<br />
ϑ, ϕ<br />
E r,<br />
ϑ, ϕ<br />
max<br />
. (8.43)<br />
Az összefüggésben a vektor komplex amplitúdójának valós abszolút értékét<br />
jelzi. (8.43)-ban az iránykarakterisztika nyilvánvalóan nem függ a távolságtól, hiszen<br />
a számláló és a nevezõ távolságfüggése egyaránt 1/r.