A felhasznált irodalom jegyzéke
A felhasznált irodalom jegyzéke
A felhasznált irodalom jegyzéke
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Szakdolgozat<br />
- 1 -<br />
Fábián Ákos<br />
2009
BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA<br />
KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR<br />
NEMZETKÖZI GAZDÁLKODÁS SZAK<br />
Nappali tagozat<br />
Külgazdasági vállalkozás szakirány<br />
SVÉD GAZDASÁG ÉS VÁLLALATI<br />
KULTÚRA, MAGYAR KAPCSOLATOK<br />
Budapest, 2009 Fábián Ákos<br />
- 2 -
Tartalomjegyzék<br />
Bevezető 5. oldal<br />
1.1 Miért választottam Svédországot? 5. oldal<br />
1.2 Kérdések, feltevések 6. oldal<br />
1.3 Módszerek 6. oldal<br />
Tárgyalás 8. oldal<br />
2. Minden, amit Svédországról tudni kell 8. oldal<br />
2.1. Svédország földrajza 8. oldal<br />
2.1.1. Regionalizmus 9. oldal<br />
2.1.2. Regionális együttműködés – Øresund régió 10. oldal<br />
2.2. Történelem 12. oldal<br />
2.3. Politika, államigazgatás, közigazgatás 14. oldal<br />
2.4. Környezetvédelem 16. oldal<br />
2.5. Társadalom, vallás 17. oldal<br />
3. Gazdaság 18. oldal<br />
3.1. A svéd jóléti állam 18. oldal<br />
3.2. A gazdasági fejlődés szakaszai 20. oldal<br />
3.2.1. Stabilizáció korszaka (1932-1950-es évek közepe) 20. oldal<br />
3.2.2. 1950-es évek közepétől az 1960-as évek közepéig 20. oldal<br />
3.2.3. 1960-as évek közepétől az 1970-es évek elejéig 20. oldal<br />
3.2.4. 1970-es évek elejétől 1990-ig 21. oldal<br />
3.2.5. 1991-től napjainkig 22. oldal<br />
3.3. A gazdaság szerkezete 22. oldal<br />
3.3.1. Az ipar szerkezete 23. oldal<br />
3.4. Svédország gazdasága napjainkban 24. oldal<br />
3.5. Svédország külkereskedelme 26. oldal<br />
3.5.1. Tőkeáramlás, statisztika 28. oldal<br />
3.5.2. Kereskedelmi állásfoglalás 29. oldal<br />
3.6. Adó- és pénzrendszer 30. oldal<br />
3.6.1. Pénzrendszer – Korona vs. Euró 30. oldal<br />
3.6.2. Adózás 34. oldal<br />
4. Svéd-magyar kapcsolatok 35. oldal<br />
4.1. Svéd-magyar kereskedelem 36. oldal<br />
4.2. Befektetések 37. oldal<br />
4.3. Magyar szempontból perspektívikus ágazatok, termékcsoportok 39. oldal<br />
4.4. Magyar szempontból perspektívikus privatizációs,<br />
akvizíciós vagy zöldmezős tőkekihelyezési lehetőségek 40. oldal<br />
- 3 -
5. Svéd vállalati környezet, üzleti kultúra 41. oldal<br />
5.1. A svéd emberek 42. oldal<br />
5.2. Szállítás, címkézés, hirdetés 42. oldal<br />
5.3. Üzleti szokások 44. oldal<br />
5.4. Meghívások, ajándékok 46. oldal<br />
5.5. Szerződéskötési tanácsok 47. oldal<br />
5.6. Befektetések 48. oldal<br />
5.6.1. A befektetések jellemzői 48. oldal<br />
5.6.2. Miért érdemes befektetni Svédországban? – 10 érv 49. oldal<br />
6. Híres svéd multinacionális vállalatok és a környezetvédelem 51. oldal<br />
6.1. Ericsson 51. oldal<br />
6.1.1. A cég bemutatása 51. oldal<br />
6.1.2. Környezettudatosság 53. oldal<br />
6.2. Tetra Pak 54. oldal<br />
6.2.1. A cég bemutatása 54. oldal<br />
6.2.2. Mottó – „megőrzi, ami jó” 54. oldal<br />
6.2.3. Környezetvédelem 55. oldal<br />
6.3. Volvo 56. oldal<br />
6.3.1. A cég rövid bemutatása 56. oldal<br />
6.3.2. Környezetvédelem 56. oldal<br />
7. Mélyinterjúk vállalati vezetőkkel 59. oldal<br />
7.1. Kérdések 59. oldal<br />
7.2. Egy svéd kisvállalkozás helyzete, válaszok és elemzés 60. oldal<br />
7.3. Egy külföldi kisvállalkozás helyzete Svédországban 62. oldal<br />
Befejezés 64. oldal<br />
Ábrák és Táblázatok <strong>jegyzéke</strong> 67. oldal<br />
A <strong>felhasznált</strong> <strong>irodalom</strong> <strong>jegyzéke</strong> 68. oldal<br />
- 4 -
Bevezető<br />
A szakdolgozat fő célja, hogy bemutasson egy jól működő modellt a gazdaság<br />
területén. Éppen ezért választottam Svédországot, Európa egyik legfejlettebb, legsikeresebb<br />
államát, amely híres jóléti társadalmáról, adórendszeréről és számos vezető, multinacionális<br />
vállalatáról. Dolgozatomban részletesen elemzem a svéd gazdaság, vállalati környezet<br />
elemeit, a gyökerektől kiindulva. Ahhoz, hogy tisztán lássuk mi a siker kulcsa, meg kell<br />
vizsgálnunk az ország földrajzi adottságait, társadalmi, politikai berendezkedését, történelmi<br />
hátterét.<br />
1.1 Miért választottam Svédországot?<br />
2009 őszén adódott a lehetőség, s egy félévet a svédországi Växjö városában<br />
tanulhattam, mint Erasmus diák. A svédek gondolkodása bizonyos kérdésekben eltérő egy<br />
magyar vagy nyugat-európai emberétől. Számomra rendkívül vonzó a skandináv mentalitás,<br />
életfelfogás, így nem véletlen, hogy a hideg Észak-Európát választottam. Tanulmányaim<br />
során rengeteg tapasztalatot szereztem a svéd emberek gondolkodásáról, viselkedési<br />
normáiról, amit dolgozatomban igyekeztem felhasználni, hiteles információval ellátni az<br />
olvasót. Svédország talán a világ leginkább diszkriminációellenes állama, s ezzel a felfogással<br />
az élet minden területén találkozhatnak a kilátogatók. Számukra minden ember egyenlő,<br />
azonos jogokkal rendelkezik. Rengeteg a külföldi bevándorló, a világ minden pontjáról,<br />
akiknek sikerült integrálódni a társadalomba, hiszen Svédország rendkívül nyitott ebben a<br />
kérdésben.<br />
A svédek élharcosai a női egyenjogúságnak is, a világon itt a legmagasabb a nők<br />
részvételi aránya a parlamentben, s itt található legkisebb eltérés a bérek között. Sok<br />
vállalatnál megfigyelhetjük a törekvést, hogy a női vezetők aránya ne legyen sokkal<br />
alacsonyabb, ez egy olyan kérdés, amire különösen odafigyelnek. A svéd emberek kissé<br />
ridegnek tűnnek, s valóban távol áll tőlük a mediterrán temperamentum, de ha<br />
összebarátkozunk velük, akkor rendkívül kedvesek és segítőkészek. A svéd emberek számára<br />
rendkívül fontos az egyensúly megtalálása a karrier és a család között. Stresszmentes,<br />
egészséges életet élnek, szinte minden ember űz valamilyen szabadidős tevékenységet,<br />
sportol.<br />
- 5 -
A környezetvédelem a legfontosabb témák egyike Svédországban. A természet<br />
megóvása itt minden ember számára elengedhetetlen, s jogosan büszkék gyönyörű zöld<br />
tájaikra, kék tavaikra. A svéd emberek gondolkodásmódja, tudatos hozzáállása a természeti<br />
kérdésekhez példaértékű minden nemzet számára. A svéd állam számos programot fejleszt ki<br />
arra, hogyan lehet enyhíteni a környezetre háruló terheket. Svédország élen jár az új<br />
technológiák kidolgozásában, s mára minden jelentős svéd nagyvállalat programja lett ez a<br />
kérdéskör.<br />
1.2 Kérdések, feltevések:<br />
A dolgozat egyik célja, hogy feltárja azokat a tulajdonságokat, amik Svédországot a<br />
világ egyik legfejlettebb államává tették. Mitől sikeresek a svédek? Miért működik jól a svéd<br />
gazdaság? Annak ellenére, hogy környezetüket óvják, fejlett iparral rendelkeznek, s<br />
kereskedelmi tevékenységük is számottevő. Mindez miként valósul meg?<br />
Svédország rendkívül híres toleráns gondolkodásáról, diszkriminációmentes,<br />
mindenkire egyenlő, gyengéket, elesetteket segítő politikájáról. Mindez miként valósul meg<br />
az üzleti életben? Mi a helyzet a svéd vállalati környezetben? Vajon mennyire tud<br />
érvényesülni egy svéd kisvállalkozás a mindenhol jelen lévő multinacionális cégek<br />
gyűrűjében? A svéd kormány mennyire védi, segíti, illetve hátráltatja őket intézkedéseivel?<br />
Mik a tárgyalási szokások? Mi jellemzi a svédeket az üzleti világban?<br />
1.3 Módszerek:<br />
Dolgozatom nagy része leíró jellegű, melyben ismertetem a svéd földrajzi, történelmi,<br />
szociális, közigazgatási, társadalmi, vallási helyzetet, valamint Svédország gazdaságát a 20.<br />
század elejétől napjainkig. Jelenleg hogy áll a svéd gazdaság? Milyen mutatókkal<br />
rendelkezik? Kikkel kereskednek? Mi jellemzi a svéd adórendszert, monetáris politikát?<br />
Ezután kitérek Svédország Magyarországgal fenntartott kapcsolatrendszerére, s hazánkra<br />
gyakorolt hatására, külkereskedelmi mérlegre. Ezt követően bemutatom a svéd vállalati<br />
környezet adottságait, üzleti, tárgyalási szokásokat, s hogy miért érdemes beruházni<br />
Svédországban, annak ellenére, hogy nem olcsó. Majd három híres svéd vállalkozás,<br />
- 6 -
Ericsson, Tetra Pak és Volvo, ismertetésével megpróbálom alátámasztani, hogy a korábban<br />
említettek markánsan jelen vannak a cégek életében.<br />
Ezután dolgozatom kissé gyakorlatiasabb része következik, melyben kisvállalkozások<br />
vezetőivel készített mélyinterjúk segítségével elemzem a vállalatok helyzetét Svédországban.<br />
Remélem, hogy mindez felkeltette érdeklődését szakdolgozatom iránt, s nagy kedvvel olvassa<br />
munkám eredményét, sok érdekes, új, hasznos információt tud meg az általam rendkívül<br />
szimpatikusnak tartott skandináv felfogásról, gazdaságról, vállalatokról.<br />
- 7 -
Tárgyalás<br />
2. Minden, amit Svédországról tudni kell<br />
2.1. Svédország földrajza:<br />
Ahhoz, hogy egy átfogó képet kapjunk Svédországról, szükség van az alapok<br />
megismerésére. Mint minden ország esetében, Svédországnál is jelentős hatással voltak a<br />
földrajzi, domborzati adottságok a gazdaság csapásvonalainak kialakulásában. Az éghajlat,<br />
természeti körülmények, az ásványanyag forrás nagy mértékben meghatározza, hogy egy<br />
adott állam a gazdaság mely területére specializálódhat. Természetesen egyéb tényezők, mint<br />
például társadalmi, szociális berendezkedés, történelem, hagyományok stb. is hatalmas<br />
befolyásoló erővel bírnak.<br />
Svédország földrajzilag a Skandináv-félszigethez tartozó állam, nyugatról és északról<br />
Norvégia, keletről Finnország határolja, és tengeri határokat oszt délről Dániával. Az ország<br />
450 000 km²-en terül el. A legnagyobb svéd sziget Gotland (fővárosa Visby), amely népszerű<br />
üdülési célpont. (A Balti-tenger másik nagy szigete Åland, amelynek hivatalos nyelve svéd, és<br />
lakosságát nagy részben svédek teszik ki, mégis Finnországhoz tartozik.). Svédország nyugati<br />
vidékein a Skandináv-hegység nevű magashegység fut végig, melynek legmagasabb pontja,<br />
amely Kiruna közelében található, a 2000 m feletti magasságú Kebnekaise.<br />
Svédországot három nagy vidékre osztják, melyek 25 tájegységre (ún. landskap)<br />
bomlanak a következők szerint:<br />
� Götaland vidékének tájegységei: Skåne, Blekinge, Halland, Småland,<br />
Västergötland, Östergötland, Bohuslän, Dalsland, Öland, Gotland<br />
� Svealand vidékének tájegységei: Södermanland, Närke, Värmland,<br />
Västmanland,Uppland, Dalarna<br />
� Norrland vidékének tájegységei: Gästrikland, Hälsingland, Härdejdalen,<br />
Medelpad, Jämtland, Ångermanland, Västerbotten, Lappland, Norrbotten<br />
- 8 -
Északi fekvése ellenére Svédország legnagyobb részén mérsékelt égöv uralkodik, a<br />
Golf-áramlat által hozott melegnek köszönhetően. Dél-Svédországban a lombhullató fák, míg<br />
északon a fenyők dominálnak. Svédország legészakibb, sarkkörön túlra nyúló részén az év téli<br />
szakaszában nem kel fel a nap, míg nyáron 24 órás napsütés jellemzi ezeket az északi<br />
vidékeket. Itt szubarktikus klíma, fátlan hegyek a jellemzőek. A januári középhőmérséklet 0<br />
°C-tól (Skåne és a nyugati part) -16 °C-ig (egyes északnyugati völgyek) terjed. Júliusban +16-<br />
18 °C az átlaghőmérséklet délen, míg a kopár hegyekben +10 °C alatt lehet. A legészakibb<br />
város Kiruna. A tél a tenger mérséklő hatására nem túl hideg (a januári középhőmérséklet: -1<br />
és -4 C közötti), a nyár hűvös, de a parti sávban időnként fülledt is lehet (a júliusi<br />
középhőmérséklet 17-19 C) Az évi átlagos csapadék 600-800 mm, nyár végi, ősz eleji<br />
maximummal és tavaszi minimummal. A napfénytartam bőséges (évi 1800-2000 óra), a<br />
hótakarós napok száma 40-100. A vegetációs időszak hossza a legtöbb mérsékelt övi<br />
kultúrnövény termesztéséhez elegendő. Az ország nagy részét szubpoláris éghajlat jellemzi.<br />
Svédország északi részét a sarkköri tundra éghajlat jellemzi (hosszú, hideg tél, rövid nyár). A<br />
Skandináv-hegységtől keletre, a kontinentális éghajlatot mérsékeli a Balti-tenger (hűvös nyár,<br />
enyhe tél). (http://hu.wikipedia.org/wiki/Sv%C3%A9dorsz%C3%A1g Wikipedia, 2009.<br />
június 3. 15:12; Hargitai Miklós-Vizmathy Csilla: Svédország útikönyv és térkép, 2005., 21.<br />
p.)<br />
2.1.1. Regionalizmus:<br />
Svédország rendkívül hosszan terül el Európa északi részén. Ez azt eredményezi, hogy<br />
az állam sokszínű, a különböző földrajzi, éghajlati adottságok különböző iparágakra való<br />
specializációhoz, s ezáltal eltérő fejlettségi szinthez vezettek. A lakatlan Észak és a virágzó,<br />
nyüzsgő Dél. Láthatjuk tehát, hogy a regionális különbségek, s az ebből adódó hátrányok<br />
kiküszöbölése rendkívül nagy feladat a svéd kormány számára, ami szinte megoldhatatlan.<br />
Különböző programokkal próbálják a lakosságot az északi területek felé csábítani, amihez<br />
megfelelő ellátási rendszert is ki kell építeni.<br />
Az ország több mint a felét erdő borítja, további 16% magashegyi övezet, 11% láp és<br />
mocsár, 9% tó és folyó, 3% a városok, települések és utak területe. Ebből kifolyólag<br />
mezőgazdasági művelésre alkalmas rész rendkívül kevés, mindössze 8%-nyi szántóföldön<br />
folyik földművelés. A népsűrűség 21 fő/km 2 és a lakosság 90 százaléka az ország legdélebbi<br />
- 9 -
25-30 százalékán él, a terület 80%-a gyakorlatilag teljes mértékben lakatlan. Az északi<br />
térségek Európa utolsó érintetlen természeti tájai közé tartoznak. (Hargitai Miklós-Vizmathy<br />
Csilla: Svédország útikönyv és térkép, 2005., 21-22. p.)<br />
2.1.2. Regionális együttműködés – Øresund régió<br />
Az Øresund régió egy regionális együttműködés, ami Dániában Sjælland, Lolland,<br />
Falster, Møn és Bornholm, Svédországban pedig Skåne megye területére terjed ki. A két<br />
országot a Koppenhága és Malmö közötti<br />
Øresund híd, valamint a Helsingør és<br />
Helsingborg közötti komp kapcsolja össze.<br />
A régió 20 859 km²-es területén 3,6 millió<br />
ember él, ami 171,3 fő/km²-es népsűrűséget<br />
jelent. Ebből 2,4 millió dán, 1,2 pedig svéd<br />
nemzetiségű. Az itt működő 12 egyetemen<br />
150 ezer hallgató tanul és 14 000 kutató dolgozik. Az Øresund régió elképzelése már<br />
korábban is létezett, de a térség közös fejlődésének az Øresund híd 2000. július 1-jei átadása<br />
adott nagy lendületet. (http://www.oresundsregionen.org/About.aspx , 2009.10.12. 9:21)<br />
Ez Európa egyik legdinamikusabban fejlődő régiója, Svédország és Dánia együttes<br />
GDP-jének ¼-ét teszi ki a térség. Az EU-n belül a nemzeti határvonalak jelentősége egyre<br />
inkább csökken, s ez az együttműködés is egy kiváló példa a nemzetek közötti kapcsolatok<br />
fejlesztésére, a két ország jól kiegészíti egymást, az Øresund régió remekül tükrözi a modern<br />
kor filozófiáját. Ebben a térségben a vállalkozások bőséges választékával találkozunk, itt a<br />
legnagyobb a magasan képzett emberek aránya egész Észak-Európában, s ehhez társul még<br />
egy innovatív környezet, kiváló infrastruktúra, fejlett ipar és megfelelő felsőoktatási<br />
intézmények. A beruházásokat a jól kiépített közlekedési hálózat, forgalmas repterek, könnyű<br />
megközelíthetőség, átjárhatóság is serkenti. (http://www.oresundsregionen.org/About.aspx ,<br />
2009.10.12. 9:50)<br />
A történelem során számos kereskedelmi kapcsolat jött létre Dánia és Dél-Svédország<br />
között. Tehát annak ellenére, hogy hivatalosan az „Øresund régió” kifejezés a híd<br />
- 10 -
megépítésével született meg, az ötlet, a közös térség gondolata sokkal idősebb. A régiót két<br />
nemzet alkotja, s ezért nincs egységes irányító testülete, de ugyanakkor a nemzeti kormányok<br />
több szinten együttműködnek, hogy a fogalom politikailag hozzáférhetővé váljon a lakosok<br />
számára. Jó példa erre az Øresund bizottság, amely magában foglalja a két ország politikusait,<br />
akik már 1993 óta keményen dolgoznak a közigazgatási határok lebontásán. Az Øresund<br />
Bizottság programja, fő célkitűzései a 2009-2010-es időszakra:<br />
� Viták generálása, megfelelő jövőkép megformálása, s az ehhez szükséges stratégia<br />
kidolgozása. A cél, hogy az Øresund régiót Európa legvonzóbb,<br />
legversenyképesebb, leghatékonyabb határ menti térségévé tegyék.<br />
� Fejleszteni a munkaerőpiacot a régióban, közös piac kialakítása, a két ország<br />
kormányának befolyásolása, hogy csökkentsék a jogi korlátozásokat a<br />
vállalkozások, magánszemélyek számára. Cél az egyszerűsítés a munkavállalók,<br />
tanulók és befektetők érdekében.<br />
� Infrastruktúra fejlesztése az emberek, áruk, szolgáltatások szabad mozgása<br />
érdekében. A hozzáférhetőség javítása, a mobilitás megkönnyítése.<br />
� Az integráció előmozdítása az Øresund régión belül a nagyfokú állampolgári<br />
részvétel és kultúra segítségével. Sokféle kulturális intézmény, gazdag és<br />
változatos kulturális élet kialakítása a cél, hogy a két nemzet állampolgárait<br />
közelebb hozzák egymáshoz. Ehhez erősíteni kívánja a szervezetek,<br />
önkormányzatok, egyesületek szerepvállalását.<br />
(http://www.oresundskomiteen.dk/About--resundskomiteen/Tasks-and-areas-of-activity,<br />
2009.10.12. 10:20 )<br />
- 11 -
Az Öresund régió fejlődése:<br />
Forrás: Statistics Denmark and Statistics Sweden<br />
A régió jellegzetessége, hogy egyaránt megtaláljuk a nyüzsgő nagyvárosokat, a<br />
kulturális sokszínűséget, valamint a ragyogó természeti adottságokat (tengerparti strandok,<br />
erdők, hegyek, sík vidékek). Az éghajlat mérsékelt, többnyire kellemes. Az életszínvonal a<br />
régióban rendkívül magas, fejlett jóléti rendszer jellemzi, ami nagyon vonzó a vállalkozások,<br />
munkavállalók, diákok és turisták számára egyaránt.<br />
2.2. Történelem:<br />
Dél-Svédországban 12 ezer éve bizonyíthatóan folyamatos az emberi jelenlét: az első<br />
ismert emberlakta településnyomok i. e. 10 000 környékéről valók. A ma is sokfelé<br />
megtalálható emlékek alapján úgy tűnik, a következő 3-4000 évben a helyiek főként<br />
halászattal és vadászattal foglalkoztak, munkáikhoz egyszerű kőszerszámokat használtak. A<br />
bronzkorból, a vaskorból, a népvándorlás idejéről (i. sz. 400–500 körül) és a Vendelkorból<br />
(550–800, a korszak az Uppsalához közeli Vendel csónaksírjairól kapta a nevét) rengeteg lelet<br />
maradt fenn, a kisebb települések múzeumaiban sem számít ritkaságnak a több ezer évre<br />
visszamenően dokumentált helytörténet. Az első évezred utolsó évszázadaiban Svédország<br />
lakói már le voltak telepedve, és virágzó földműves-kultúrát teremtettek. Ez volt a gazdasági<br />
alapja a vikingkor (800–1050) hódításainak. A terjeszkedés főként keleti irányba haladt,<br />
- 12 -
mindig vízi úton, és a célja nem csak a rablás volt, hanem elsősorban a kereskedelmi<br />
útvonalak biztosítása – ezt szolgálták az Oroszországban kiépített helyőrségek, illetve az<br />
ezekből kinövő, tiszavirág életű fejedelemségek. A vikingek voltak a kor kereskedő-császárai:<br />
eljutottak egészen a Fekete- és a Kaszpi-tengerig, kereskedtek a bizánci és az arab<br />
b<strong>irodalom</strong>mal, és üzleti érdekeiknek tűzzel-vassal igyekeztek érvényt szerezni.<br />
1157-ben IX. Erik svéd uralkodó keresztes hadjárat során a Svéd Királysághoz csatolta<br />
Finnországot. 1397-ben létrejön a Kalmari Unió Norvégia, Dánia és Svédország részvételével.<br />
1434-től parasztfelkelések zajlanak, 1435-ben megalakul a parlament, megromlik a kapcsolat<br />
az unióval. 1448-tól a svéd trónért véres harcok folynak. 1523-ban a Grafenfehde (nemesi<br />
felkelés) trónjától megfosztja II. Keresztélyt, és ugyanebben az évben hivatalosan is felbomlik<br />
a Kalmari Unió. 1523-ban I. Gusztáv megalapítja a Vasa-dinasztiát. Gusztav Vasa uralma<br />
alatt elveszik az egyház birtokait, elterjed a reformáció, Svédország örökletes monarchia lesz,<br />
és 1550-ben megalapítja Helsingforst (Helsinki). A Vasa-dinasztia alatt (1523-1654)<br />
Svédország nagyhatalommá válik, a harmincéves háború is területi gyarapodást hozott<br />
számára. A sikeres háborúk hátterében fellendült a gazdaság, új technikai eljárásokat<br />
kísérleteztek ki, manufaktúrák alakultak és jelentősen növekedett a kereskedelem is. 1809-ben<br />
IV. Gusztáv Adolfot államcsínnyel megfosztják trónjától, ettől kezdve az ország alkotmányos<br />
monarchia. Ebben az évben engedi át Finnországot az oroszoknak Svédország a<br />
fredrikshamni békében. 1810-ben egy francia marsallt választanak uralkodónak, aki a XIV.<br />
Károly nevet veszi fel, és megalapítja a máig uralkodó Bernadotte-házat. A napóleoni<br />
háborúk után Norvégia és Svédország perszonáluniót alkotott (1814-1905). (Hargitai Miklós-<br />
Vizmathy Csilla: Svédország útikönyv és térkép, 2005., 26-35. p.)<br />
Az ezt követő időszakban Svédország a semlegesség elvét vallja, nem vett részt a<br />
háborúkban. A jelenlegi uralkodó 1973-ban lépett trónra. 1992-ben Svédország az EFTA tagja<br />
lesz, 1995-ben pedig, Ausztriával és Finnországgal együtt, belép az Európai Unióba. (EU-25,<br />
2006, http://www.hbmk.hu/eu25/sved/tortenelem.html, 2009.10.12. 13:20)<br />
- 13 -
2.3. Politika, államigazgatás, közigazgatás:<br />
Svédország parlamentáris, vagy alkotmányos monarchia. Államfője a király, XVI.<br />
Károly Gusztáv, akinek a feladata kizárólag protokolláris teendőkre korlátozódik. A<br />
miniszterelnök 2006. október 5. óta Fredrik Reinfeldt. A következő választások 2010.<br />
szeptember 19-én lesznek.<br />
Svédországban általános választójoga van minden 18 éven felüli állampolgárnak. A<br />
svéd törvényhozó hatalom a parlament (Riksdag), amelyben a pártok az általános választások<br />
eredményeinek megfelelően jutnak mandátumokhoz. Az általános választásokat együtt tartják<br />
az önkormányzati választásokkal (kommunalvalet), amelyen svéd illetőségű külföldiek is részt<br />
vehetnek. A választások négyévente zajlanak, időpontjuk mindig szeptember harmadik<br />
vasárnapja. 1994 előtt háromévente voltak választások. A svéd parlamentben 349 képviselő<br />
kap helyet. A világon Svédországban a legmagasabb a női képviselők aránya, a 2006-os<br />
választásokkor 47 % volt, s a kormányban is 40%. Svédországban tehát a politikában is<br />
erősen jelen van az egyenjogúságért folytatott harc. A szociáldemokraták 2006-ra<br />
Svédországban is elveszítették 20. századi dominanciájukat, a többi nyugat-európai államhoz<br />
hasonlóan, s 12 év után nem ők, hanem a mérsékeltek, liberálisok, a centrumpárt és a<br />
kereszténydemokraták alakíthattak kormányt. A miniszterelnök pedig a mérsékelt Fredrik<br />
Reinfeldt lett. Svédország történelmében megfigyelhetünk erős politikai szerveződéseket,<br />
mozgalmakat, szakszervezeteket, melyek fontos szerepet töltenek be. Habár az utóbbi<br />
években csökkent a választásokon részt vettek aránya, azért még mindig 80%, ami<br />
nemzetközi viszonylatban kiemelkedően magasnak számít. A 20. században a svéd<br />
külpolitika fő jellemzője a semlegesség volt. Az EU tagság óta viszont egyre aktívabb<br />
szerepet vállal a politikában, főként a békefenntartás és a harmadik világ támogatása élvez<br />
prioritást.<br />
A svéd politikai palettán a következő pártok vannak jelen (a „Riksdag"-ba bekerülési<br />
feltétel a választásokon elért min. 4%):<br />
- 14 -
Kormánypártok:<br />
• Moderata Samlingspartiet (Mérsékelt Gyűjtőpárt): konzervatív párt – 97 mandátum<br />
• Folkpartiet Liberalerna (Liberális Néppárt): liberálisok – 28 mandátum<br />
• Centerpartiet (Centrumpárt): korábbi nevük Bondeförbundet (Parasztszövetség) – 29<br />
mandátum<br />
• Kristdemokraterna (Kereszténydemokraták): – 24 mandátum<br />
Ellenzék:<br />
• Sveriges Socialdemokratiska Arbetarparti (Svéd Szociáldemokrata Munkáspárt):<br />
szociáldemokrata párt – 130 mandátum<br />
• Vänsterpartiet (Baloldali Párt): kommunisták – 22 mandátum<br />
• Miljöpartiet, de Gröna (Zöldek): 19 mandátum<br />
Svédország területe 21 megyére és 290 községre oszlik. A közszolgáltatások jelentős<br />
részét a helyi és regionális szint nyújtja, ami ezeknek a szinteknek a széleskörű<br />
autonómiájával párosul, többek között adókivetési joguk van. Az önkormányzatok feladatai<br />
részben a helyi önkormányzatokról szóló törvényben, részben ágazati törvényekben (például<br />
szociális ellátásokról szóló törvény, tervezési és építési törvény, oktatási törvény,<br />
egészségügyi törvény) vannak lefektetve.<br />
Az önkormányzatok adót vethetnek ki feladataik finanszírozására. A helyi adók<br />
személyi jövedelemadó típusúak, és átlagos mértékük 30%, melyből 20% a községekhez,<br />
10% a megyékhez kerül. Az ingatlanadók az állami költségvetésbe folynak be. Mivel a<br />
jövedelmi különbségek jelentősek az országban, az állam egy adókiegyenlítési rendszert<br />
alkalmaz, amely az adóbevételek és a kiadások függvényében újraosztja az önkormányzatok<br />
között a helyi adóbevételeket. Az adókon felül általános (lakosságszám alapú) és<br />
céltámogatásokat nyújt az állam az önkormányzatoknak.<br />
(http://hu.wikipedia.org/wiki/Sv%C3%A9dorsz%C3%A1g#T.C3.B6rv.C3.A9nyhoz.C3.A1s.<br />
2C_v.C3.A9grehajt.C3.A1s.2C_igazs.C3.A1gszolg.C3.A1ltat.C3.A1s, 2009.11.04. 10:00)<br />
- 15 -
2.4. Környezetvédelem:<br />
Svédország eltökélte, hogy olyan társadalmat hagy a következő nemzedékre,<br />
amelyben a leglényegesebb környezetvédelmi problémák már megoldottak. A legfontosabb<br />
környezetvédelemmel kapcsolatos szerződések a helsinki egyezmény, illetve az osloi és a<br />
párizsi egyezmény, amelyek a környező tengerek megóvására születtek. Egy fontos példa a<br />
Balti-tenger ügye, ahol a mezőgazdasági kibocsátások a tenger eutrofizációjához vezettek. A<br />
svéd kormány 2010-ig 500 millió svéd koronát (60 millió dollárt) különített el<br />
tengerpolitikára. Svédország tagja továbbá az ENSZ Fenntartható Fejlődés Bizottságának. A<br />
fenntartható városi életmódra rengeteg példát szolgáltat az ország. Malmőben, a „nyugati<br />
kikötő” lakásépítési projektben részt vevő 1300 lakásban hulladékkezeléssel, megújuló<br />
energiával es fenntartható fejlődéssel kapcsolatos újítások szerepelnek. A fejlesztők olyan<br />
intézkedéseket is beépítettek, amelyek a biodiverzitást mozdítják elő. A dél-svédországi<br />
Växjőbe is folyamatosan érkeznek külföldi látogatók, akik az ottani fenntartható fejlődéssel,<br />
bioenergiával és erdőgazdálkodással kapcsolatos gyakorlatra kíváncsiak. A környezettudatos<br />
technológiák iparága egyre többet állít elő exportra, hiszen a svéd vállalatok rendszerszerű<br />
megoldást kínálnak például a hulladékkezelés vagy a megújuló energiák terén.<br />
„Zöld” adatok, érdekességek:<br />
� A Svédországban fogyasztott összes energia egyharmada megújuló forrásból<br />
származik.<br />
� A Svédországban használt fűtésnek körülbelül a fele távfűtés.<br />
� 2008-ban a svédek 40%-a mondta, hogy vásárolt valamilyen fajta öko-feliratot viselő<br />
árucikket a megelőző egy hónap folyamán, szemben a 17%-os európai átlaggal.<br />
� A háztartási hulladék 96%-át valamilyen anyag vagy energia formájában<br />
újrahasznosítják.<br />
- 16 -
� Az ország déli részén, Lund közelében épül jelenleg Svédország első „pluszenergia<br />
háza”, amely több energiát termel, mint amennyit elhasznál, és a felesleget a nemzeti<br />
villamosvezeték-hálózatba adja le.<br />
� A stockholmi egyezmény, amelynek célja a folyamatosan szennyező szerves anyagok<br />
előállításának és használatának fokozatos leállítása, jórészt svéd kezdeményezésre<br />
készült el.<br />
(http://www.sweden.se/eng/Home/Work-live/Government-politics/Facts/The-Swedish-<br />
System-of-Government/, 2009.10.22. 14:15)<br />
2.5. Társadalom, vallás:<br />
Svédországnak egy 2006. júliusi becslés szerint 9 016 596 lakosa van, akik közül kb.<br />
16% 14 éven aluli, 65% 15 és 64 év körüli, a többiek ennél idősebbek. Svédország azon<br />
országok közé tartozik, ahol a legmagasabb a várható élettartam, átlagosan a teljes népesség<br />
körében ez 80,51 év. A népesség növekedési rátája 0,61%. Svédország három legnagyobb<br />
városa (nagyság szerint csökkenő sorrendben): Stockholm, Göteborg, Malmö. Ezek a városok<br />
európai mértékben azonban kicsinek számítanak, Stockholmnak, – a legnépesebb városnak –<br />
a lakosságszáma alig éri el a félmilliót. Érdekes adat a népesség eloszlásával kapcsolatban,<br />
hogy nagyrészt az ország déli területein koncentrálódik, így a hatalmas kiterjedésű északi<br />
területek népességsűrűsége meglehetősen csekély, amelynek gazdasági vonzata, hogy az EU<br />
keretein belül definiált NUTS3 zónák hatalmas területre terjednek ki.<br />
(Összehasonlításképpen: a magyarországi NUTS3 régiók három megyét foglalnak magukba,<br />
Lappföldön akár egész magyarországnyi területeket.)<br />
Manapság Svédország bevándorlási célország, így jelentős számban képviselik<br />
magukat a kisebbségek között a régi jugoszláv területekről a háborúk elől menekültek, egyes<br />
arab országokból érkezett vendégmunkások, vagy menekültek, illetve törökök és görögök. A<br />
történelmi közelség és a szoros gazdasági kapcsolatok miatt természetesen nagy számban<br />
élnek Svédországban norvégok, dánok és finnek is, azonban ők nem feltétlenül a svéd<br />
állampolgárság keretein belül. Ebből következik, hogy az ország vallási összetétele rendkívül<br />
vegyes. Évről évre növekszik a vallásnélküliek száma, ami Európában Svédországban az<br />
- 17 -
egyik legmagasabb. A 2005-ös Eurobarométer-felmérés szerint a svédek 23%-a vallja, hogy<br />
létezik Isten, 53% szerint léteznek szellemek vagy valamiféle földi erő és 23% gondolja úgy,<br />
hogy egyik sem létezik.<br />
Népesség alakulása Svédországban, 2008-2009:<br />
3. Gazdaság<br />
3.1. A svéd jóléti állam:<br />
2008 2009<br />
Népesség az<br />
év végén (fő) 9,223,562 9,316,256<br />
Születések<br />
száma -<br />
halálozások<br />
száma 14,718 16,058<br />
Születések<br />
száma 75,800 76,650<br />
Halálozások<br />
száma 61,082 60,592<br />
Bevándorlók<br />
száma 67,718 69,326<br />
Kivándorlók<br />
száma 31,492 25,040<br />
Házasságok<br />
száma 38,078 34,269<br />
Válások<br />
száma 14,033 14,070<br />
Forrás: SCB (svéd statisztikai hivatal)<br />
A jóléti állam hétköznapi megfogalmazásban lényegében annyit jelent, hogy az állam<br />
felelősséget vállal a polgárai elemi jólétéért. Svédország esetében ennek az alapja egy<br />
széleskörű társadalombiztosítási rendszer, forrása pedig – a már a bevezetőben is említett - a<br />
jövedelmeket világviszonylatban is túlzott mértékben megadóztató adórendszer. Vajon mitől<br />
jóléti egy állam, mire terjed ki a fogalom, s hogyan mérhető?<br />
Az állam struktúrájából vezethető le, hogy az állam jóléti-e vagy sem. Ha ugyanis az<br />
állam hétköznapi tevékenységének többsége a háztartások jóléti szükségleteinek kielégítésére<br />
irányul, akkor és csakis akkor beszélhetünk jólétről. (Therborn 19. Galiné Veres Emma -<br />
Svédország gazdasága napjainkban, 2003)<br />
- 18 -
Elméleti megközelítésben különbséget teszünk úgynevezett reziduális és<br />
institúcionális jóléti állam között. Míg az előbbiben az állam csak a család vagy a piac<br />
kudarca esetén avatkozik be, az utóbbiban az állam elkötelezi magát a jólét mellett, és<br />
széleskörű az állam felelőssége, nemcsak néhány réteget érintő. (Titmuss 19. Galiné Veres<br />
Emma - Svédország gazdasága napjainkban, 2003)<br />
Olyan megközelítések is ismertek, ahol az ideálok, a mögöttes cél vizsgálata alapján<br />
szokás az államokat csoportosítani, úgymint liberális, konzervatív (korporativista),<br />
szociáldemokrata állam. Az utóbbi legtipikusabb példája Svédország, ahol 50 évig<br />
lényegében a hatalom a szociáldemokraták kezében volt és a politika formálásában<br />
kiemelkedő szerepe van a szakszervezeteknek. Ezt a politikai erőt szokás demokratikus<br />
szocializmusnak, szociál-liberalizmusnak avagy harmadik útnak nevezni.<br />
A magánvállalatok aránya nagyon hasonló az USA-éhoz, Svédországban a vállalatok<br />
több mint 90 %-a magántulajdon, 10 % alatti a szövetkezetei és az állami tulajdon. (így aztán<br />
nem meglepő, hogy majdnem minden 4.-ik svéd a Wallenbergeknél dolgozik.). Svédország<br />
alapvető gazdasági fejlődési folyamatainak az alábbi fő összetevőit lehet megkülönböztetni:<br />
- Keynesi típusú, aktív költségvetési politika,<br />
Ahol a fogyasztás és nem a befektetés van ösztönözve.<br />
- erős, meghatározó magánszektor<br />
amint azt már az előbbiekben már leírtam az állam nem avatkozik be a piacba,<br />
pedig centralizált a döntéshozatal.. Így biztosítható leginkább a mikroökonómiai<br />
hatékonyság.<br />
- szolidáris bérpolitika<br />
célja a bérkülönbségek csökkentése.<br />
- aktív munkaerő-piaci politika<br />
teljes foglalkoztatottságra való törekvés<br />
- újfajta munkaügyi jogszabályok<br />
Az 1990-es évek elején vezették be a munkában való érdekeltség fokozására, ezzel<br />
egyidejűleg csökkentették a jóléti juttatásokat.<br />
(Galiné Veres Emma - Svédország gazdasága napjainkban, 2003)<br />
- 19 -
3.2. A gazdasági fejlődés szakaszai:<br />
3.2.1. Stabilizáció korszaka (1932-1950-es évek közepe):<br />
Alapvetően erre az időszakra a stabilizációs politika gyakorlása jellemző, néhány jóléti<br />
intézkedés bevezetésével együtt. Az ezt megelőző időszakban a szociáldemokraták a<br />
recesszióért a piacgazdaság zabolátlanságát és azt a nézetet tették felelőssé, amely azt<br />
mondja ki, hogy csakis aszimmetrikus jövedelemelosztás vezethet a gazdasági<br />
növekedéshez. A Keynes-i gazdaságpolitika hangoztatása mellett azonban, mint koalíciós<br />
kormány kompromisszumra kényszerültek. A koalíció intézkedései sikeresnek<br />
bizonyultak. Az eredmény a gazdaság teljesítőképességének növekedése, és a<br />
munkanélküliség csökkenése lett. A munkaadók elfogadták a szociális bérpolitika elvét,<br />
miszerint azonos munkáért azonos bérezés jár. Svédország a II. világháborúban tanúsított<br />
semlegessége egy stabil, kiegyensúlyozott gazdaságot eredményezett, ahol szinte majdnem<br />
teljesen sikerült megszüntetni a szegénységet.<br />
3.2.2. 1950-es évek közepétől az 1960-as évek közepéig:<br />
Az 50-es évek közepétől az ipar nagy változásokon megy keresztül. A legnagyobb<br />
probléma a teljes foglalkoztatás fenntartása az üzemekben az infláció növekedése<br />
nélkül.1951-ben egy közgazdász Gosta Rehn ( Rehn-modell) dolgozott ki egy megoldást a<br />
problémára, és rájött hogy a Keynes-féle azonos munkáért azonos bért bérpolitika<br />
megvalósításához szükség van állami aktív munkaerő politikára, úgymint hanyatló<br />
iparágakban dolgozók átképzésére és mobilitásuk segélyekkel való elősegítésére. Ez a fajta<br />
politika az elkerülhetetlen strukturális változások terheit a munkásosztályról a társadalomra<br />
terheli. A Rehn-modell bevezeti a Keynes által javasolt lakossági megtakarításokat és<br />
befektetéseket.1959-ben az új nyugdíjrendszer elfogadásával elfogadják jövedelem alapú,<br />
inflációt követő, mindenkire kötelező érvényű kiegészítő nyugdíjat.<br />
3.2.3. 1960-as évek közepétől az 1970-es évek elejéig:<br />
Új fejezetet hozott a 60-as évek közepe, amikor is a kiegyenlítettebb<br />
jövedelemelosztást tűzték ki célul. Ekkor a szegényebb rászoruló családok támogatásait a<br />
munkaadók és a gazdagabb családok fedezték közvetve vagy közvetlenül. Erre az<br />
- 20 -
időszakra tehető a nők nagyarányú munkába állása. A 70-es évek elején a gazdasági<br />
növekedés kissé megtorpant ugyanakkor ez a jelenség az állami szektor növekedését, idő<br />
előtti nyugdíjazásokat és a z átképzési programokban résztvevők számának növekedését<br />
okozta. A gazdaság két részre szakadt verseny szektorra ( körülbelül a gazdaság 30 % tette<br />
ki. ) ahol a nemzetközi tendenciák voltak az irányadók és így alakultak az árak is és védett<br />
szektorra ahol a belföldi körülmények alakították az árakat. A Verseny szektorban a bérek<br />
nemzetközi béreknek feleltek meg míg a védett szektorban a versenyszektorhoz hasonló<br />
béreket kellett megállapítani a szolidaritás elve alapján.<br />
3.2.4. 1970-es évek elejétől 1990-ig:<br />
A nemzetközi gazdasági válság, amelyet az olajárak 1973-ben bekövetkezett drámai<br />
emelkedése előzött meg, akárcsak máshol, Svédországban is fokozta a munkanélküliséget.<br />
Az ipar terjeszkedése, amely igen gyors mértékben ment végbe az ötvenes és hatvanas<br />
években, valamint a termelés gyors növekedése, az 1970-es évek elejére a svédországi<br />
életszínvonal tartós és lendületes emelkedésével járt. A hetvenes évek közepétől e színvonal<br />
javulási üteme lelassult, a nyolcvanas évek végére pedig teljesen megszűnt. A 70-es évek<br />
elejét a túlkínálat és a túlkínálat okozta jelentős gazdasági recesszió határozta meg<br />
Svédországban. A teljes foglalkoztatásra való törekvés többletköltségeit (bérköltségek) csak<br />
növekvő adókkal tudták biztosítani, viszont a növekvő hazai bérek miatt a svéd cégek<br />
többsége nehezen tudott versenyképes maradni a világpiacon. 1975 és 1985 között az állam<br />
bizonyos szempontok alapján kiválasztott hanyatlásban lévő iparágakat és ezekbe több mint<br />
10 milliárd dollár támogatást invesztált, amely segítette mind a verseny képesség növelését<br />
mind a teljes foglalkoztatottság fenntartását. 1979-ben a svéd koronát drasztikusan<br />
leértékelték a hazai foglalkoztatottság fenntartása végett, és így az ipar is bővülni tudott.<br />
Viszont csökkentették az állami beavatkozásokat és a központi béralku rövid időn belül<br />
kudarcba fulladt. A szakszervezetek nem voltak képesek fölső szinteken megállapodni így<br />
vállalti szinten történő alkudozások felfelé nyomták a béreket. Noha a multinacionális cégek<br />
növekedése lehetővé tette volna a magasabb foglalkoztatást a túl magas bérköltség miatt<br />
azok inkább külföldön fektettek be. A nemzetközi kereskedelmi ciklusban 1983-ban és az<br />
azt követő években bekövetkezett fellendülés Svédország számára lehetővé tette, hogy<br />
állami költségvetését ismét egyensúlyba hozza, amit a kormány az állami szektor tömeges<br />
méretű kiterjesztésére használt fel. A termelés gyorsuló növekedése, amely korábban<br />
- 21 -
jellemezte Svédország gazdasági fejlődését, az 1980-as években véget ért, s az évtized<br />
végére, majd a kilencvenes évek elejére utat engedett az ipari termelés csökkenésének és a<br />
külvilággal szembeni negatív fizetési mérlegnek. Az állami szektor nagyméretű<br />
terjeszkedése ugyanakkor súlyos követelményeket állított a gazdaság elé. A<br />
munkanélküliség gyors emelkedése a költségvetés további súlyos hiányával és az<br />
államadósság gyors felduzzadásával járt együtt.<br />
3.2.5. 1991-től napjainkig:<br />
A koalíciós kormány kénytelen volt stabilizációs programokat bevezetni úgymint<br />
legmagasabb adókulcsok csökkentése és a közkiadások megkurtítása. (pl.: családi minimál<br />
jövedelem csökkentése, táppénz és a munkanélküli segély drasztikus csökkentése ) Hosszú<br />
távú célkitűzés az adók és a közkiadások jelentős csökkentése és a béralku megkönnyítése a<br />
túlzott mértékű infláció féken tartására. A béralku a kormány szerint csak a nagy cégeknél<br />
működhet, ahol az alku színhelye maga a cég.<br />
(Galiné Veres Emma - Svédország gazdasága napjainkban, 2003)<br />
3.3. A gazdaság szerkezete:<br />
Sok évtizeden át a gyáripar terjeszkedését tükrözte annak gyorsan növekvő részaránya<br />
a GDP-n belül, mely több mint 30%-kal tetőzött az 50-es évek közepén. Azóta<br />
Svédországban, akárcsak az összes többi magasan iparosodott országban, a gyáripari szektor<br />
részaránya a GDP-n belül csökkent. Ehelyett a szolgáltatási szektor növelte fokozatosan a<br />
részesedését. Svédország sajátos, a többi országtól eltérő jellegzetessége az volt, hogy az<br />
igényesebb egészségügyi ellátás, az oktatási és gyermekgondozási rendszerek nagyobb<br />
hangsúlyt kaptak, s így nőtt az állami szektor jelentősége. Ebben rejlik a svéd üzleti szektor,<br />
az EU és az OECD átlagától elmaradó, viszonylag kisebb mérete, miközben az állami<br />
szektornak nagyobb a GDP-n belüli részesedése, mint az egyéb tekintetben összehasonlítható<br />
fejlett ipari országokban. 1992-re a gyáripar részesedése a GDP alig több mint 17%-ára esett<br />
vissza. Az utóbbi években e szektor újra magára talált, ahogy a svéd ipar exportsikereket ért<br />
el. 2002-ben a mezőgazdaság és az erdészet GDP-n belüli részaránya 1,5%, a gyáriparé 19%,<br />
a magán szolgáltatási szektoré (a 4%-ot kitevő építőipart is beleértve) 58%, a non-profit<br />
szervezeteké 2%, az állami szektoré pedig 19% volt. A foglalkoztatottak számát tekintve a<br />
- 22 -
szolgáltatási szektor jelentősége még ennél is nagyobb, többek között a részmunkaidőben<br />
dolgozók magas aránya miatt. Az export alakulása adja a gyáripar jelentőségének egy másik<br />
fontos mérőszámát. 2003-ban a svéd export értéke körülbelül 1 080 milliárd SEK körül<br />
alakult. Az áruexport több mint 825 milliárd SEK-et tett ki, az összkivitel 76%-át. A<br />
nagyarányú szolgáltatás-jellegű kivitel, mint pl. a hajón vagy egyéb módokon történő<br />
szállítási szolgáltatások is közvetlenül a gyáripari szektorhoz kapcsolódik. Ugyanakkor az<br />
iparvállalatok fontosabbak Svédország számára, mint ahogy azt a fenti számok sugallják. A<br />
szolgáltatási szektor tekintélyes része közvetlenül a gyáriparhoz kapcsolódik. Annak<br />
következtében, hogy a nagyobb vállalatokból kiszakadó szolgáltatási egységek önálló<br />
vállalatokká alakultak az elmúlt pár évtized során, sok szolgáltatást – mint pl. a marketinget, a<br />
fejlesztést, a számítógépes támogatást, a szállítást és takarítást – immár a formálisan is önálló<br />
szolgáltató vállalatok végzik. Sok esetben azonban ezek a vállalatok még mindig nagyobb<br />
ipari vállalatcsoportok részét képezik. A szolgáltató vállalatok másik nagy csoportja is<br />
közvetlenül függ a gyáripari szektortól, mivel az általuk nyújtott szolgáltatások az ipari<br />
termékeket körülvevő tágabb környezethez tartoznak. A közvetlenül a gyáripar által vezérelt<br />
GDP-n belüli és munkaerőpiaci hányad így összesen 35-40%-ra tehető. E szektor közvetett<br />
jelentősége még ennél is nagyobb. ( A Svéd ipar, 2004,<br />
http://www.studyinsweden.se/upload/Sweden_se/otherlanguages/factsheets/SI/Swedish_Indus<br />
try_AT124a.pdf, 2009.11.10. 20:00)<br />
3.3.1. Az ipar szerkezete:<br />
A svéd gyáripari szektoron belül a gépipar az össztermelés több mint 55%-át adja. A<br />
gépi berendezések iparágaként ismert műszaki ágazat jelentősége relatív értelemben csökkent,<br />
míg a villamos berendezések ágazata gyorsan fejlődött. Ez a tendencia azonban 2001-ben és<br />
2002-ben megfordult, amikor – a villamos berendezések ágazatához képest – a gépi<br />
berendezések iparága nőtt, ami elsősorban a távközlési ágazat visszaesésének volt betudható.<br />
A szállítóeszközök és a fémipari termékek szektorainak szerepe többé-kevésbé változatlan<br />
maradt az elmúlt években. A gépipart az erdőipari termékek ágazata követi (faipari termékek<br />
a bútor, a papírpép, a papír és a karton kivételével), a gyáripari termelés közel egyötödével. A<br />
vegyipar (különösen a gyógyszeripar) gyorsan fejlődött az elmúlt években, és jelenleg a<br />
gyáripar össztermelésének 12%-át adja. Az élelmiszer-feldolgozás a következő a sorban kb.<br />
6%-kal, amelyet a vas és acélipar követ 5%-kal. A hajdan oly fontos iparágak, mint a<br />
- 23 -
textilipar, a bányászat és a hajóépítés, jelentősége erősen visszaesett az elmúlt 30 évben. A<br />
magánszektorban a nagy- és kiskereskedelem, az ingatlangazdálkodás és az egycsaládos<br />
otthonokhoz kötődő szolgáltatások dominálnak, melyek mindegyike az összértékképzés<br />
mintegy negyedét teszi ki. A szállítás részaránya több mint 8%, a pénzügyi szolgáltatásoké<br />
11%. Ugyanakkor a különböző típusú vállalatközi (B2B) szolgáltatások jelentik a<br />
legdinamikusabban növekvő szegmenst, amely napjainkra a szolgáltatási szektor<br />
összértékképzésének 18%-ára nőtt. Egy másik fejlődő, ám továbbra is kisméretű ágazat a<br />
zeneipar. Svédország az Egyesült Államok és Nagy-Britannia mellett a világ vezető zenei<br />
exportőre egy főre számítva. (A Svéd ipar, 2004,<br />
http://www.studyinsweden.se/upload/Sweden_se/otherlanguages/factsheets/SI/Swedish_Indus<br />
try_AT124a.pdf, 2009.11.10. 21:00)<br />
3.4. Svédország gazdasága napjainkban:<br />
A világgazdasági folyamatoktól erősen függő svéd gazdaság 2008-as teljesítményét is<br />
jelentősen lerontotta a nemzetközi pénzpiacokon, majd a világgazdasági szinten is jelentkező<br />
válság. A GDP éves szinten 0,2%-os csökkenés mutatott, amelynek hátterében az utolsó<br />
negyedév 4,8%-os bruttó hazai össztermék visszaesése áll. A GDP ilyen mértékű esésének<br />
hátterében több tényező mutatkozik. Elsősorban a fejlett országokban jelentkező<br />
keresletcsökkenés hatására jelentős visszaesést szenvedett el az export. E mellett az egyre<br />
inkább bizonytalanná váló munkaerőpiaci helyzet miatt csökkent a háztartások fogyasztása, a<br />
vállalkozások jelentős mértékben visszafogták befektetéseiket, illetve a termelés visszafogása<br />
mellett megnövekedett raktárkészleteiket igyekeztek csökkenteni. ((Kozlovszky Zoltán,<br />
Svédország, 2009.)<br />
A válság elsődleges kormányzati feladata a bankszektor stabilizálása, és a<br />
pénzintézetekbe vetett bizalom megőrzése volt. A központi bank (Riksbanken) számos<br />
formában is biztosította a kereskedelmi bankok működéséhez szükséges tőkét, amivel<br />
párhuzamosan több ízben is csökkentésre került a jegybanki alapkamat, ösztönözve ezzel a<br />
vállalatok részére történő hitelnyújtást. A bankközi hitelkamatláb az őszi megugrását<br />
követően 2009 elején mérséklődött, amely az egyik jele annak, hogy a pénzpiaci válság<br />
kevésbé akut, mint az elmúlt év utolsó negyedévében. A négy nagy svéd bank tőkeállományát<br />
megfelelőnek ítélik, jóllehet az eltérő mértékű kinnlevőségeik a kelet-európai és Balti<br />
- 24 -
országokban milliárdos veszteségek kockázatát hordozzák. A kormányzati hitelgaranciavállalások<br />
sora ellenére is probléma, hogy a vállalatok, ezen belül is elsősorban a KKV<br />
szektor, nehezen jut a működéséhez szükséges hitelekhez. (Kozlovszky Zoltán, Svédország,<br />
2009.)<br />
GDP és egyéb mutatók:<br />
- 25 -<br />
2006 2007 2008<br />
A GDP értéke folyóáron Mrd EUR 314,0 332,0 328,8<br />
A GDP növekedése változatlan áron % 4,2 2,6 -0,2<br />
Az egy főre jutó GDP folyó áron ezer EUR/fő 34,5 36,3 35,7<br />
Az infláció % 1,4 2,2 3,4<br />
Munkanélküliségi ráta % 7,1 6,1 6,2<br />
A folyó fizetési mérleg egyenlege Mrd EUR 26,5 27,8 27,4<br />
A költségvetés egyenlege a GDP %-ában % 0,7 3,4 4,3<br />
Forrás:<br />
SCB (Statistiska Centralbyrån – Központi Statisztikai Hivatal), ESV<br />
(Ekonomistyrningsverket – Gazdaságkutató- és Elemző Intézet), Kommerskollegium<br />
(National Board of Trade)<br />
A munkanélküliség jelentősen nőtt az év utolsó hónapjaiban, elsősorban a termelő<br />
ágazatokban bekövetkezett elbocsátások következtében. Éves szinten ugyan a növekedés<br />
csupán egy tized százalékpontos, de az év végi érték már 7,3%, amely több mint egy<br />
százalékponttal van az éves átlag felett. A válság első 5 hónapjában közel százezer ember<br />
veszítette el állását Svédországban.<br />
Az infláció éves átlaga viszonylag magas értéket (3,4%) mutat, annak ellenére, hogy a<br />
válság kibontakozásával lényeges csökkenés következett be. A visszaeső kereslet, a<br />
költségszintek kényszerű csökkentése, a lakáspiaci árcsökkenések mind inflációt csökkentő<br />
hatást fejtettek ki, míg az inflációra átmenetileg növelő hatással volt, hogy a gyengülő korona<br />
miatt egyes importtermékek, elsősorban élelmiszerek megdrágultak.
A dekonjunktúra ellenére az államháztartás pénzügyei szilárdak maradtak az év<br />
folyamán, az éves költségvetési többlet az Államadósságkezelő Központ (Riksgälden)<br />
tájékoztatása szerint 148 mrd SEK volt (kb. 15,6 mrd EUR). A jelentős többlet mögött<br />
egyfelől a pénzügyi kiadások csökkenése (államadóssági kamatok, táppénzkifizetések, stb.),<br />
másfelől a növekvő állami bevételek állnak. Kb. 77 mrd SEK-et tesznek ki az egyszeri<br />
pénzügyi vonatkozások, melyek a svéd cégekben meglévő állami tulajdon privatizációjából<br />
származnak. (Kozlovszky Zoltán, Svédország, 2009.)<br />
3.5. Svédország külkereskedelme:<br />
Export és import, 2006-2008:<br />
- 26 -<br />
2006 2007 2008<br />
Az export értéke Mrd EUR 117,7 123,3 124,3<br />
Az import értéke Mrd EUR 101,6 110,3 113,2<br />
Forrás:<br />
SCB (Statistiska Centralbyrån – Központi Statisztikai Hivatal), ESV<br />
(Ekonomistyrningsverket – Gazdaságkutató- és Elemző Intézet), Kommerskollegium<br />
(National Board of Trade)<br />
A svéd áruexport 2008-ban 1 195 mrd SEK volt, amely értékben 5%-os bővülést<br />
jelent. Ugyanekkor az import 6%-os növekedéssel, 1 084 mrd SEK-et ért el. A<br />
külkereskedelmi egyenleg így 111 mrd SEK-et tett ki, ez közel 7%-os csökkenés a 2007. évi<br />
119 mrd SEK-es többlettel összehasonlítva. Az első háromnegyed év növekedését követően a<br />
negyedik negyedévben az export 7%-kal, az import 5%-kal csökkent. (Kozlovszky Zoltán,<br />
Svédország, 2009.)<br />
Az EU-27 országokba irányuló export 2,7 %-kal nőtt, miközben az innen származó<br />
import értéke 3,0%-kal. A svéd külkereskedelem szempontjából legnagyobb partnerország,<br />
Németország felé irányuló szállítások 1,0%-kal, míg az onnan származó behozatal 4,0%-kal<br />
növekedett 2008 folyamán. Az Oroszországból származó svéd import 51%-kal bővült 2008ban,<br />
ezzel Oroszország előrelépett a nyolcadik helyre a Svédországba exportáló vállalatok
angsorában. A jelentős növekedés hátterében az orosz nyersolajszállítások közel duplájára<br />
emelkedése áll, ami az orosz export kb. 75%-át teszi ki. Svédország első tíz kereskedelmi<br />
partnere közül – Oroszország mellett - Norvégia (+10%), Dánia (+9%) és Franciaország<br />
(+7%) exportja növekedett a legnagyobb mértékben. Ezek mellett jelentősen növelte exportját<br />
Lengyelország (12. hely, +20%), Csehország (16., +16%) és Litvánia (25., +37%).<br />
Lengyelország és Litvánia esetében a feldolgozott kőolaj termékek kivitele nőtt kiugró<br />
mértékben. Svédország 13%-kal növelte kivitelét Ázsiába (Kínába +17%), míg az onnan<br />
származó importja 5%-kal bővült. Az USA-ba irányuló svéd export 9%-kal esett, az import<br />
5%-kal nőtt. (Kozlovszky Zoltán, Svédország, 2009.)<br />
A svéd külkereskedelem szempontjából fontosabb termékcsoportokat tekintve<br />
megállapítható, hogy éves szinten legdinamikusabban a vasérc (+42,8%) és a petrolkémiai<br />
termékek (+49%) kivitele nőtt. Itt meg kell jegyeznünk, hogy a bővülés a nyersanyagárak<br />
évközi emelkedésének köszönhető, ugyanis a mennyiségeket vizsgálva már árnyaltabb a kép:<br />
a vasérc kivitele 6,7%-kal csökkent, a petrolkémiai termékek exportja pedig „csupán” 18,3%kal<br />
bővült. A faipari termékek kivitele közel azonos mennyiség mellett értékben 14,7%-kal<br />
csökkent. A válság legérzékenyebben a személyautók kivitelét érintette, amely 20,8%-kal<br />
esett (IV. n.év: -49%), míg a tehergépjárművek éves szinten 15,6%-kos növekedést tudtak<br />
produkálni (IV. n.év: -5,9%). Összességében a svéd iparban meghatározó gépek és<br />
szállítóeszközök kivitele minimális 0,5%-os növekedést hozott (IV. n.év: -17,1%).<br />
A svéd import vonatkozásában esett a fémipari termékek és ércek (-9,1%), a<br />
személyautók (-18,6%), a járműalkatrészek és részegységek (-5,2%) behozatala. A gépek és<br />
szállítóeszközök importja éves szinten 0,7%-kal csökkent (IV. n.év: -17,2%). Bővülést<br />
mutatott a szerves és szervetlen vegyipari termékek (+14,7%), a gyógyszeripari termékek<br />
(+11,5%), a feldolgozott és feldolgozatlan olajipari termékek (értékben: +38%,<br />
mennyiségben: +8%) és az élelmiszer, ital, dohányipari termékcsoportok (+12,9%) importja.<br />
(Kozlovszky Zoltán, Svédország, 2009.)<br />
- 27 -
3.5.1. Tőkeáramlás, statisztika:<br />
Működőtőke import-export, 2006-2008:<br />
- 28 -<br />
2006 2007 2008<br />
Közvetlen külföldi működőtőke-import (flow) Mrd EUR 19,2 16,1 27,7<br />
Közvetlen működőtőke-export (flow) Mrd EUR 16,5 27,6 27,6<br />
Forrás:<br />
SCB (Statistiska Centralbyrån – Központi Statisztikai Hivatal), ESV<br />
(Ekonomistyrningsverket – Gazdaságkutató- és Elemző Intézet), Kommerskollegium<br />
(National Board of Trade)<br />
A 2008. évi külföldi működőtőke beáramlás Svédországba mintegy 27,7 Mrd EUR-t<br />
tett ki, amely több mint 70 %-os növekedés az előző évhez képest. Ugyanakkor a külföldre<br />
irányuló svéd befektetések értéke közel változatlan maradt, 2008-ban is 27,6 Mrd EUR-t ért<br />
el.<br />
A legnagyobb befektető általában az USA, 2008-ban azonban a legtöbb beáramló töke<br />
három EU tagállamból érkezett: Franciaországból, Németországból és Luxemburgból,<br />
amelynek hátterében privatizációs és egyéb nagy volumenű vállalatfelvásárlások állnak. A<br />
francia Pernod Richards vette meg a korábban alkoholimportőri monopoljoggal rendelkező<br />
állami Vin & Sprit vállalatot, a Volkswagen AG pedig jelentős Scania AB részvénycsomagot<br />
szerzett.<br />
A külföldre irányuló svéd töke legnagyobb arányban Belgium és az USA irányába<br />
mozgott az év folyamán (2008). A svéd eredetű FDI állomány összetételére általában jellemző<br />
a termelő ágazatok, a bankszektor, a vegyipar és a gyógyszeripar dominanciája.<br />
(Kozlovszky Zoltán, Svédország, 2009.)
3.5.2. Kereskedelmi állásfoglalás:<br />
Svédország hagyományosan a nemzetközi szabadkereskedelem elkötelezett élharcosa,<br />
s ez természetesen jelentkezik a külkereskedelem engedélyezési rendszerében is. Jellemző<br />
módon, a világ számos országával kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodást kötött, s egy<br />
sor országnak teljes vámmentességet adtak. Svédország 1995. január 1-én lépett be az EU<br />
tagállamai közé, ettől az időponttól kezdve átvette az EU kereskedelempolitikájából fakadó<br />
közös külső vámszabályozást, így több korábbi kétoldalú kereskedelmi megállapodást fel<br />
kellett mondania vagy módosítania. Bár magukra nézve elfogadják a közösségi<br />
kereskedelempolitikai döntéseket, azok meghozatalánál azonban erőteljesen képviselik a<br />
szabadkereskedelmi elveiket.<br />
Általános szabályként elmondható, hogy bizonyos típusú import, illetve reexport<br />
esetén az áruk vám- és ÁFA mentesen hozhatók be az országba. Ezek közé tartoznak a<br />
bemutatókra érkező kiállítási tárgyak, berendezések, szerelési anyagok, a kötelező garanciális<br />
szolgáltatásokhoz szükséges anyagok és alkatrészek, egyes kutatásokhoz szükséges<br />
berendezések, stb. Ilyen természetű import esetén célszerű a helyi vámhatóság előzetes<br />
véleményének kikérése, hogy az áruk ténylegesen ebbe a körbe tartoznak-e bele, s forgalmi<br />
adómentességet élveznek-e. Az országba átmeneti időre behozott termékek (kiállítások,<br />
bemutatók anyagai, berendezései) könnyített vámkezelési eljárásban részesülhetnek a svédek<br />
által is elismert ATA Carnet okmány alkalmazásával. A legtöbb termék vámmentesen érkezik<br />
be Svédország területére, azonban vannak olyan termékkörök, amelyek külön szabályozás alá<br />
esnek vagy tekintetükben az általánostól eltérő behozatali (és forgalomba-hozatali)<br />
engedélyek szükségesek. Ezen termékek körébe tartoznak pl. a stratégiai termékek, fegyverek,<br />
gyógyszerek, mérgek, élőállatok és állati eredetű termékek, mezőgazdasági termékek,<br />
növények, bor- és szesztartalmú italok. A bor- és szeszesitalok svédországi behozatalát<br />
tekintve a monopoljogot az EU-hoz történt csatlakozásukkor fel kellett szabadítani, de ez nem<br />
vonatkozik a kiskereskedelmi értékesítésre, melyet kizárólagos joggal a Systembolaget AB<br />
állami tulajdonban lévő cég végez speciális hálózatán keresztül. Az élelmiszerüzletekben csak<br />
legfeljebb 3,5 % erősségű sörök (könnyű sör, „népi” sör) vagy borjellegű italok árusíthatók.<br />
Az ennél magasabb alkoholtartalmú italok csak a kijelölt üzletekben kaphatók. (Kozlovszky<br />
Zoltán, Svédország, 2009.)<br />
- 29 -
3.6. Adó- és pénzrendszer<br />
3.6.1. Pénzrendszer – Korona vs. Euró:<br />
A svéd korona (svédül svensk krona) Svédország jelenlegi hivatalos pénzneme,<br />
váltópénze az öre. A korona 1873-ban, a Skandináv Monetáris Unió létrehozásával lépett 1:1<br />
arányban a korábbi svéd fizetőeszköz, a riksdaler riksmynt helyébe. A monetáris unió másik<br />
alapítója Dánia volt, majd 1875-ben csatlakozott Norvégia is. Az unió első világháborút<br />
követő felbomlása után a tagországok megtartották az addigi neveket az immár önálló<br />
valutáik számára. A svéd bankjegyek és érmék forgalombahozataláért a Sveriges Riksbank, a<br />
svéd nemzeti bank felel.<br />
Az euróval szembeni fenntartások az EU-val szemben általában megfogalmazott<br />
ellenérvek és érzések, az eurószkepticizmus jelentős részét alkotják. Az euró bevezetésének<br />
általános sikere mellett időnként és helyenként jelentős negatív reakciókat is kiváltott a<br />
közvéleményben és szakmai, közgazdász-körökben egyaránt. Ezek az állásfoglalások sokféle<br />
tőről fakadtak. A külső ellenvélemények jelentősége volt a kisebb. Néhány – főleg amerikai –<br />
közgazdász úgy vélekedett, hogy az euró évek alatt össze fog omlani. A hivatalos amerikai<br />
kormányzati álláspont azonban üdvözölte a lépést, tekintet nélkül arra, hogy az euró már<br />
középtávon is jelentős konkurense a dollárnak, mint nemzetközi tartalék-valuta és globális<br />
elszámoló eszköz.<br />
Az EU-n belüli ellenvélemények is több csoportra oszthatók. Az ellenérzések első és<br />
legjelentősebb kiváltó oka a maastrichti kritériumok bevezetése (és az ezzel járó gazdasági<br />
megszigorítások) miatti elégedetlenség, a hatalmon lévő kormányok népszerűség-vesztése<br />
emiatt, ami különösen Franciaországban volt jelentős. A másik igen elterjedt ellenérzés a<br />
nemzeti büszkeség csorbulásából, a saját pénz iránti nosztalgiából fakadt, például<br />
Németországban, Hollandiában. Ezekben a gazdaságilag jól teljesítő államokban a saját valuta<br />
a nemzeti büszkeség és a gazdasági biztonságérzet fontos eleme volt, amelynek elvesztése<br />
aggodalmakat keltett. Ugyanez a tényező Nagy-Britanniában eleve lehetetlenné tette az euró<br />
bevezetését, ezért azt közös megegyezéssel eleve el kellett halasztani bizonytalan időre, a<br />
hasonlóan különutas Dániával együtt. Svédországban is hasonló vélemények kerültek<br />
többségbe a közvéleményben, de a kormányzat bízott abban, hogy idővel meg tudja győzni a<br />
lakosságot az euró hasznáról, ezért aláírta szerződést. A 2003-as népszavazás azonban negatív<br />
eredménnyel zárult.<br />
(Forrás: http://hu.wikipedia.org/wiki/Eur%C3%B3, 2009.11.22. 14:00)<br />
- 30 -
Több elemző szerint a stockholmi kormány fölöslegesen nehezítette a saját dolgát<br />
azzal, hogy népszavazáshoz kötötte a valutacserét, miközben ezt az eurózóna egyetlen<br />
országában sem tették meg. Svédország - az eurózónatag Ausztriával és Finnországgal együtt<br />
- 1995-ben, már az egységes európai valuta létrehozásáról rendelkező maastrichti szerződés<br />
1993-as hatálybalépése után csatlakozott az EU-hoz. A szerződés 1991-es alkujakor az akkor<br />
már uniós tag Nagy-Britannia és Dánia kikötötték, hogy rájuk nem érvényes a közös pénz<br />
bevezetésének kötelezettsége, s ez a kikötés az uniós joganyag részévé vált.<br />
Svédország azonban már az euró bevezetését minden jövőbeni tagállam számára előíró<br />
alapszerződéshez csatlakozott, s csupán a - népszavazással jóváhagyott - csatlakozási<br />
szerződésének függelékéhez fűzött egy jogi értelemben érvénytelen, hazai fogyasztásra szóló<br />
politikai deklarációt arról, hogy a közös valuta bevezetéséről egy későbbi referendum határoz.<br />
1998-ban, amikor közösségi döntés született arról, hogy a tagországok 1999-től rögzítik<br />
egymással szemben valutáik árfolyamát, 11 ország bizonyult alkalmasnak a feltételek<br />
teljesítésére, Görögország és Svédország nem, az utóbbi a valutastabilitási kritérium<br />
betartásának híján (Nagy-Britanniáról és Dániáról pedig értelemszerűen nem készült formális<br />
értékelés). Görögország menet közben ráhajtott, és még elérte a készpénzeuró 2002-es<br />
indulását, az Európai Bizottság által Svédországról kétévente kötelezően elkészítendő<br />
úgynevezett konvergenciajelentés azonban akkor is azt állapította meg, hogy a négy fő<br />
kritérium közül hármat - az infláció, a költségvetési deficit és az államadósság mértékét -<br />
illetően kényelmesen belefért az előírásokba, a lebegő árfolyamú korona viszont erősebben<br />
ingadozott a megengedettnél. Elemzők szerint Brüsszelnek és Stockholmnak az utóbbi<br />
években kölcsönös érdeke volt, hogy valami „hibát” találjanak, s ez így lesz a jövőben is,<br />
különben jogi élére kellene állítani a politikailag kényes kérdést, hogy ha Svédország<br />
alkalmas az eurótagságra, akkor miért halasztgatja szerződéses kötelezettségének teljesítését.<br />
(Forrás: http://archivum.hvg.hu/article/200338Folosleges_gyakorlat.aspx, 2009.11.22.<br />
15:00)<br />
- 31 -
A svéd emberek véleményének alakulása az euróbevezetésről (barna=nem, sárga=igen,<br />
kék=nem tudja):<br />
x<br />
(Forrás: http://www.scb.se/Pages/TableAndChart____89246.aspx)<br />
„A svédek elfelejtették, hogy, az EU-ba való 1995–ös belépésünk előtt a svéd<br />
gazdaság súlyos recesszióval és hatalmas költségvetési deficittel küzdött. A mai eredmények<br />
az azóta követett szigorú költségvetési és monetáris politikának köszönhetőek, és ha ezen az<br />
euró-ellenesek lazítani akarnak, akkor épp annak a jóléti államnak a forrásait veszélyeztetik,<br />
amit annyira féltenek a közös valutától”- nyilatkozta Stefan Ludgen 2003 szeptemberében,<br />
nem sokkal azután hogy a svédek népszavazással nemet mondtak az euró bevezetésére. A<br />
miniszterelnök Göran Persson egy sor gazdasági és politikai érvet sorakoztatott fel az euró<br />
bevezetése mellett. Azt nyilatkozta, hogy az euró zónából való kimaradás a befektetések<br />
külföldre vándorlását, magasabb kamatokat és növekvő munkanélküliséget okozhat. Jóslata<br />
beteljesülni látszott, amikor a Volvo bejelentette, hogy az új összeszerelő üzemét Belgiumban<br />
építi fel. A nemmel szavazók fő érve, az volt, hogy Svédország mintegy másfél százalékos<br />
gazdasági növekedésre számíthatott, míg a közös valutát használó EU-s országok átlagban<br />
ennek csak a felére. – Fontos megjegyezni, hogy az átlag mögött különböző nemzeti<br />
teljesítmények vannak, mint például Németország vagy éppen Görögország. – Az euró<br />
- 32 -
evezetését ellenzők igen nagy része az alacsonyabban képzettek, a fizikai munkások és az<br />
idősebbek, azaz a már az előzőkben említett magát meggyengíteni nem hagyó munkásosztály<br />
soraiból került ki. (Galiné Veres Emma - Svédország gazdasága napjainkban, 2003)<br />
A svéd korona TCW indexe:<br />
(Forrás: http://www.klikkbank.hu/valsag/20090306-devizapiac-rekord-melysegben-a-<br />
sved-korona-es-a-torok-lira.html, 2009.11.22. 19:00)<br />
Igen eltérő helyzetű országok valutái zuhantak egyformán mostanában, a hol itt, hol<br />
ott össztüzet zúdító piaci spekuláció miatt, amelyet a pénzügyi-gazdasági világválságban<br />
sorjázó rossz hírek látnak el újabb és újabb munícióval. 2009 márciusában a svéd korona soha<br />
nem látott mélységbe gyengült az euróhoz képest (11,7755 euró). Ezt megelőzően a Moody's<br />
hitelminősítő úgy vélte, hogy a svéd bankvilág kilátása egészében negatív a rosszabbodó<br />
hazai és nemzetközi makrogazdasági kilátások miatt. Az ábrán a svéd korona TCW-indexe<br />
látható, ami mutatja a hazai valuta értékét 21 másik európai pénznemmel szemben. Az alap<br />
dátum (100) 1992. november 18., a magas index érték (például 2009 elején) azt mutatja, hogy<br />
a valuta gyenge.<br />
- 33 -
3.6.2. Adózás:<br />
Dánia mellett Svédországban a legnagyobbak az adóterhek a világon. 2003-ban a GDP<br />
kb. 53%-kát tették ki. Nemzetközi összehasonlításban a svéd adórendszer sajátossága az<br />
alacsony jövedelmek után is felszámított magas jövedelemadó. Ennek a nagyon alacsony<br />
adómentes alapösszeg az oka, és az a tény, hogy a jövedelem határadókulcsa (az utolsó<br />
egység jövedelemre kivetett adókulcs) körülbelül 58%, amely nemzetközi összehasonlításban<br />
alacsony jövedelmi szinten „lép be”. A magas adók következtében gyakran hiányzott az<br />
ösztönzés a keményebb munkára. Mindeközben egyre inkább növekszik a veszélye annak,<br />
hogy az alacsony jövedelmű keresők egyfajta szegénységcsapda fogságába kerülnek az adók<br />
magas együttes marginális hatásai és a rászorultsági vizsgálat alapján kiutalt állami<br />
támogatások miatt. Éppen emiatt a legutóbbi kormányzati költségvetések adócsökkentéseket<br />
tartalmaztak, főképp az alacsonyabb jövedelmi sávokba tartozó keresők számára. A<br />
munkáltatói társadalombiztosítási járulékok 40%-kal növelik a bérek után fizetendő terheket.<br />
A kötelező rész a bérek után összesen mintegy 33%, míg a fennmaradó rész a<br />
munkavállalókkal kötött kollektív szerződésekben foglalt megállapodások eredménye.<br />
Svédországban az egyik legmagasabb az általános forgalmi adó (ÁFA) az OECD<br />
országok között. Svédországban a forgalmi adó általános mértéke 25 %. Csökkentett mértékű<br />
ÁFA-t vetnek ki az élelmiszerekre, egyes szállodai szolgáltatásokra (12 %). Az újságokra,<br />
magazinokra, személyszállításra, kulturális vagy sportesemények belépőire csak 6 %-os ÁFA<br />
érvényes. ÁFA mentesek a vényköteles gyógyszerek, az orvosi ellátás és pl. a lakásbérleti<br />
díjak. Az adókulcsok többségétől eltérően a vállalkozási nyereségadó viszonylag alacsony, a<br />
nyereség 28%-át teszi ki. Az osztalékból származó jövedelem és a vagyon után fizetett adók<br />
(korábban) azonban magasabbak, mint a legtöbb országban. A környezetvédelmi és<br />
energiaadók általában sokkal magasabbak Svédországban, mint a vele összevethető fejlett<br />
ipari országokban.<br />
( A svéd ipar, 2004<br />
http://www.studyinsweden.se/upload/Sweden_se/otherlanguages/factsheets/SI/Swedish_Indus<br />
try_AT124a.pdf, 2009. 11.22. 20:00 )<br />
Svédország igen kifinomult adórendszerrel rendelkezik, az adófegyelem igen jó. A<br />
társasági adó mértéke 26,3% (2009. jan. 1.-töl), a személyi jövedelemadó jellemzően 25-50%<br />
- 34 -
között van. Nagyon sok lehetőség van az adóalap-, illetve az adócsökkentésre. A<br />
jövedelemadót együtt kezelik más jogcímen befizetendő adókkal, ezekre külön szabályok<br />
vonatkoznak, mind adózás, mind kedvezmény szempontjából. Az egyéni vagy családi adózás<br />
is különböző helyzetet teremt.<br />
A jelenlegi svéd kormány több döntést hozott az adóterhek csökkentésére, bizonyos<br />
esetekben az adó eltörlésére. Ilyen például a vagyonadó vagy az ingatlanadó, melyet 2008.<br />
január 1-vel szüntettek meg, igaz ezt felváltotta egy a helyi önkormányzatok által kivetett<br />
ingatlanok után fizetett díj, amelynek mértéke kisebb az ingatlanadónál. (Kozlovszky Zoltán,<br />
Svédország, 2009.)<br />
4. Svéd-magyar kapcsolatok:<br />
A svéd –magyar külkereskedelem áruszerkezete (M EUR):<br />
KIVITEL BEHOZATAL EGYENLEG<br />
2007 2008 2007 2008 2007 2008<br />
Összesen 764,9 739,0 940,7 648,7 -175,8 90,3<br />
Élelmiszer, ital, dohány 35,0 34,2 10,7 15,2 24,3 19,0<br />
Nyersanyagok 8,7 5,5 95,4 89,7 -86,7 -84,2<br />
Energiahordozók 0,6 0,3 0,4 0,9 0,2 -0,6<br />
Feldolgozott termékek 132,4 132,4 247,8 253,4 -115,4 -121,0<br />
Gépek, gépi berendezések 588,2 566,6 586,3 289,6 1,9 277,0<br />
Forrás: KSH<br />
- 35 -
Értékváltozás és a forgalom megoszlása 2008-ban (%):<br />
INDEX (2008/2007) MEGOSZLÁS<br />
KIVITEL BEHOZATAL KIVITEL BEHOZATAL<br />
Összesen 96,6 69,0 100 100<br />
Élelmiszer, ital, dohány 97,7 141,9 4.6 2.3<br />
Nyersanyagok 63,2 94,4 0.7 13.8<br />
Energiahordozók 52,7 198,2 0.0 0.1<br />
Feldolgozott termékek 100,1 102,0 17.9 39.1<br />
Gépek, gépi berendezések 96,1 49,3 76.7 44.6<br />
Forrás: KSH<br />
4.1. Svéd-magyar kereskedelem:<br />
A svéd statisztikai adatok alapján, a svéd behozatal tekintetében Magyarország - az<br />
előző évhez hasonlóan - Svédország 24. legfontosabb partnere volt. Versenytársaink közül e<br />
tekintetben Lengyelország (12.) és Csehország (16.) előz meg bennünket. A tendenciákat<br />
összevetve, míg a magyar export 6%-os növekedést mutatott, addig a lengyel 20%-kal, a cseh<br />
export pedig 16%-kal múlta felül az előző évit. Szlovákia 8%-kal, Románia 5%-kal növelte<br />
kivitelét.<br />
A svéd kivitel tekintetében jelentős, 41%-os visszaesés következett be, amelynek<br />
következtében Magyarország tizenkét helyet visszacsúszva, 2008-ban a 35. helyre került. A<br />
visszaesés nagyrészt a JAS Gripen gépek leszállításának 2007-es befejezéséhez köthető.<br />
Amennyiben a légijárművek tételsor torzító hatását nem vesszük figyelembe, 4%-os svéd<br />
export csökkenést mutatnak a számok.<br />
Az EU-27 országok között a svéd importot tekintve Magyarország a 15-ik, míg az<br />
exportban a 17-ik helyet foglalta el. Mindkét irányú forgalomban csak Lengyelország és<br />
Csehország előzte meg hazánkat a régiónk országai közül.<br />
(Kozlovszky Zoltán, Svédország, 2009.)<br />
- 36 -
4.2. Befektetések:<br />
Svéd működőtőke-befektetések<br />
Magyarországra<br />
Svéd működőtőke-állomány<br />
Magyarországon<br />
Magyar működőtőke-befektetések<br />
Svédországban<br />
Magyar működő tőke-állomány<br />
Svédországban<br />
Forrás: MNB<br />
Működő tőke-befektetések 2003-2007 (M EUR):<br />
- 37 -<br />
2003 2004 2005 2006 2007<br />
113,5 182,3 287,9 104,6 271,4<br />
502,4 690,7 680,1 752,1 585<br />
0,2 0,4 -0,2 0,1 -0,2<br />
- - - - 0,1<br />
Számos nagyvállalat Magyarországot tekinti regionális központjának (pl. az<br />
Electrolux, mely folyamatos tőkeemeléseket, új beruházásokat hajt végre), az Ericsson és az<br />
AstraZeneca Magyarországra hozta oktatási és K+F tevékenységének egy részét is. A svéd<br />
cégek elégedettek magyarországi vállalataik működésével, számos esetben ezek a konszernek<br />
legnyereségesebb egységei.<br />
Becslések szerint az eddigi magyarországi svéd befektetések értéke összességében 1,3-<br />
1,4 milliárd euróra tehető. A legnagyobb 2006-2007 évi beruházási döntések: a legnagyobb<br />
svéd építőipari vállalat, a Skanska budapesti irodaingatlan beruházása (a Skanska 5 éven belül<br />
mintegy 300 millió eurót fektet be Magyarországon), a Tetra Pak 2006 eleje óta Budaörsön<br />
működő részlege kelet-közép európai regionális központtá nőtte ki magát. Az elmúlt év során<br />
a Scania is bővítette értékesítési és szervízhálózatát, Budapesten kívül Szegeden is új<br />
kereskedelmi központot hozott létre.<br />
A nagy svéd multinacionális cégek javarésze - nagyrészt termelő beruházások révén -<br />
már a 90´-es évek elejére megtelepedett hazánkban. Őket több közepes vállalat követte,<br />
szintén gyártóegységek Magyarországra helyezésével, napjainkra pedig megjelentek a<br />
szolgáltató szektor vállalatai, többük vállalati felvásárlások útján. A nagyvállalatok számos<br />
kapacitásbővítő beruházást hajtottak végre az elmúlt időszakban, amely azt jelzi, hogy az
anyacégek elégedettek a magyarországi egységeik működésével, gazdálkodásuk továbbra is<br />
hozza az elvárt nyereséget. Becslések szerint a magyarországi svéd tőkebefektetési állomány<br />
összességében 1,3-1,4 milliárd euróra tehető.<br />
(Kozlovszky Zoltán, Svédország, 2009.)<br />
Az elmúlt évben kapacitásbővítő beruházásokról döntöttek vagy hajtottak végre olyan<br />
cégek, mint pl. a Swedwood, az Atlas Copco, az Ericsson új beruházásokról döntött a Volvo<br />
Trucks, a Skanska.<br />
A legnagyobb svéd befektetők Magyarországon:<br />
ABB Asea Brown Boveri Energetikai gépgyártás<br />
Akzo Nobel Festékek, felületkezelő anyagok gyártása<br />
Alfa Laval Élelmiszeripari gépek gyártása<br />
AstraZeneca Gyógyszergyártás, K+F<br />
Atlas Copco Kompresszorok értékesítése és szervizelése<br />
Electrolux Háztartási gépek gyártás<br />
Ericsson Telekommunikáció<br />
H&M Ruházati áruházlánc<br />
IKEA Bútorgyártás és értékesítés<br />
ITT-Flygt Szivattyúk szervizelése<br />
Lindab Építőipari rendszerek gyártása<br />
MTG Metro Újságkiadás<br />
Nolato Ipari műanyaggyártás<br />
Scania Tehergépkocsi szerviz<br />
Skanska Építőipari kivitelezés, üzemeltetés,<br />
ingatlanfejlesztés<br />
SKF Golyóscsapágy-gyártás és forgalmazás<br />
Stora Enso Papíripari termékek gyártása és értékesítése<br />
Swedwood Bútorgyártás<br />
Telia I.C. Internet szolgáltatás<br />
Tetra-Pak Csomagolástechnika<br />
Volvo Tehergépkocsi és autóbusz szerviz<br />
- 38 -
4.3. Magyar szempontból perspektívikus ágazatok, termékcsoportok:<br />
A svéd importpiacot, illetve a jelenlegi export struktúrát tekintve mindenképpen<br />
szükség lenne az állati és növényi termékek, illetve az élelmiszerek, italok terén előrelépnünk.<br />
Az élelmiszerek terén elsősorban a bio- és ökotermékek kivitelét lehetne növelni, erre<br />
lehetőséget adhat a magyar termelés bővülése, illetve a svéd fogyasztók ezirányú igényeinek<br />
növekedése. A termékcsoport további előnye, hogy a gazdasági válság miatt bekövetkezett<br />
ipari termelés visszaesés nem érinti.<br />
A svéd statisztikai adatok szerint - a magyar szempontból szóba jöhető - alábbi területeken<br />
bővült a svéd import 2008-ban:<br />
- állati és növényi termékek<br />
- élelmiszerek, ital, dohány,<br />
- vegyipari termékek,<br />
- bútorok, lakberendezési cikkek.<br />
Ezeken a területeken tehát van esély a svéd oldalról a magyar kivitel növelésére. A<br />
svéd importpiac rendkívül nyitott, a svéd kereskedelempolitika hagyományosan a<br />
szabadkereskedelem mellett tör lándzsát, lehetőség szerint elkerül minden kereskedelmi<br />
korlátozást. A lehetőségeknek azonban ez csak az egyik oldala.<br />
Mindenképpen szólni kell arról is, hogy a svéd importpiac nyitottsága következtében<br />
jelentős verseny elé állítja az ide szállítani kívánó cégeket, ez pedig nem a könnyű<br />
érvényesülés irányába hat. Megfelelő ár/minőség aránnyal, a pontos szállításokkal sikeresek<br />
lehetnek. A svéd cégek rendszerint nagy fontosságot tulajdonítanak a megbízhatóságnak, régi<br />
bevált partnerektől – különösen nem némi vagy vélt árelőnyért – nem válnak meg.<br />
(Kozlovszky Zoltán, Svédország, 2009.)<br />
- 39 -
4.4. Magyar szempontból perspektívikus privatizációs, akvizíciós vagy<br />
zöldmezős tőkekihelyezési lehetőségek:<br />
Svédországot általában vonzó országnak tartják a külföldi közvetlen tőkebefektetések<br />
tekintetében, különösen az elmúlt évtized alatt vált egyre több külföldi cég célpontjává. Az<br />
addig túlszabályozott befektetési környezetet egy rugalmasabb, egyszerűbb szabályozás<br />
váltotta fel, ami lökést adott a külföldi befektetéseknek. A svéd hatóságok olyan<br />
intézkedéseket hoztak, melyek egyértelműen a beáramló töke növelését hivatottak volt<br />
elősegíteni. Mindez markánsan az Európai Unióhoz történt csatlakozásukat követően<br />
rajzolódott ki. A külföldi tulajdonosi arány növekedésével a gazdaságban nagyobb versenyt és<br />
versenyképességet, valamint hatékonyság-növekedést értek el. Ennek következtében<br />
napjainkban az iparban foglalkoztatottak mintegy 25 %-a külföldi tulajdonban lévő cégeknél<br />
áll alkalmazásban.<br />
A svéd befektetési környezetet tekintve az átlagosnak mondható társasági adó (2009.<br />
január 1.-töl 26,3%), a megfelelően képzett munkaerő, az alacsony infláció, politikai<br />
stabilitás, az államháztartás helyzete, mind kedvező a külföldi befektetők szemében. Ezzel<br />
szemben negatív tényezőként jelentkezik a rendkívül magas személyi jövedelemadó, a szigorú<br />
és rugalmatlan munka-szabályok, a magas munkaerő költség, s az általában magas svéd<br />
költségszint.<br />
A külföldi tulajdon szabályozása teljesen liberalizált, a tulajdoni hányadot még a<br />
pénzügyi szektorban sem korlátozzák, jóllehet a külföldi bankok, biztosítók, stb.<br />
fiókvállalatainak alapítása engedélyezéshez kötött.<br />
Két területet ki kell emelni, ahol az állami monopólium még megmaradt, így<br />
tulajdonképpen jelenleg még zárt terület a külföldi befektetők számára: a<br />
gyógyszerforgalmazás, illetve az alkoholtartalmú italok kiskereskedelmi értékesítése. Hozzá<br />
kell tennünk, hogy az előbbi esetében az állami patika hálózat részbeni privatizációja és ezzel<br />
a piac megnyitása megkezdődött, és EU nyomásra előrevetítődik a monopolhelyzet<br />
feloldásának szükségessége az alkoholforgalmazás terén is.<br />
(Kozlovszky Zoltán, Svédország, 2009.)<br />
- 40 -
A külföldi befektetések ösztönzése tekintetében Svédországban az alábbi ágazatok<br />
kerültek kiemelt helyre:<br />
� Járműipar<br />
� Környezetvédelem és megújuló energia<br />
� ICT<br />
� Life Sciences<br />
� Csomagolástechnika<br />
� Üzleti szolgáltatások<br />
� Pénzügyi szolgáltatások<br />
Fentiek alapján a jelzett ágazatokban működő magyar cégek számára adódik<br />
elsősorban lehetőség svédországi befektetésekre. Ki kell hangsúlyoznunk azonban, hogy a<br />
svéd gazdaságpolitika nem a közvetlen pénzügyi támogatásokra összpontosít (pl.<br />
adóelengedés) befektetés-ösztönző tevékenysége során, hanem közvetett módon, a kedvező<br />
befektetési és gazdálkodási környezet, a kiváló infrastruktúra biztosításával vonzza a külföldi<br />
befektetőket.<br />
5. Svéd vállalati környezet, üzleti kultúra<br />
A Svédországban eltöltött félévem során sikerült megismerkedni a svéd szokásokkal,<br />
kultúrával, s az ottani emberek viselkedési normáival. Ezekből már rengeteg dologra lehet<br />
következtetni, hogy milyenek a svédek az üzleti életben, hogy állnak hozzá bizonyos<br />
- 41 -
kérdésekhez, s miként reagálnak adott szituációkban. Erről egyébként rengeteg információt is<br />
találunk, amik bemutatják a svéd vállalatok jellemzőit, az üzletkötések menetét.<br />
5.1. A svéd emberek:<br />
A svéd üzleti partnerek – de általában a svédekre is jellemző, hogy – megbízhatóak,<br />
fizetési kötelezettségeiket időben teljesítik. Késedelmes fizetések esetében a késedelmi kamat<br />
felszámítása általános módszer. A svéd üzleti életben a legáltalánosabb fizetési mód a 30<br />
napos banki átutalással történő fizetés. Egyes esetekben előfordul a 15 napos határidővel<br />
történő átutalás, ritkábban a 90 napos. Az L/C (Letter of Credit) használata igen ritka. A<br />
bankgarancia – egyes esetektől eltekintve – sem mondható szokásosnak, hiszen költséges<br />
megoldás. Természetes, hogy nem ismert partner esetében nem árt, ha a kötelező kereskedői<br />
gondossággal járunk el, s a cégekről hitel- és pénzügyi információkat szerzünk be. A svéd<br />
piac igényes, de jól fizető piac, a minőség/ár arány igen fontos tényező mindazon cégek<br />
számára, amelyek a svéd piacra akarnak bejutni. Ez következik abból is, hogy a svéd<br />
importpiac teljesen nyitott, így elvben könnyű a bekerülés, de egyúttal nagy versenyre kell<br />
számítani.<br />
A svédek szeretik a megbízható partnereket, nem szokásuk a rövidtávú előnyök miatt<br />
addigi jó üzleti kapcsolataiktól megválni. Éppen a megbízhatóság miatt az első piaci<br />
lépéseknél szeretik előtérbe helyezni a közvetlen, személyes kapcsolatfelvételt. Terméktől és<br />
helyzettől függően szívesen utaznak a partner megismerése céljából akár külföldre is. A<br />
piacra jutáshoz – legalábbis a kezdeti időszakban – széles körben alkalmazott módszer az<br />
ügynöki vagy viszonteladói kapcsolat létesítése. Számos svéd cég rendelkezik központi<br />
beszerzéssel, s ezek az egységek gyakran külföldi, cégcsoport vagy régió szerinti<br />
megosztásban, központjaikban találhatók. Egyes áruházláncok – bár rendelkeznek központi<br />
beszerzési egységgel – az üzleteiknek szabad kezet adnak a raktárkészletek feltöltése és a nem<br />
alapszortiment beszerzése terén.<br />
5.2. Szállítás, címkézés, hirdetés:<br />
Svédországban – különösen a napi kereskedelemben - a közúti fuvarozás a<br />
legfontosabb mód, a tengeri és a vasúti szállítások „ráhordó” jellegűek. Tekintettel az ország<br />
kiterjedésére, a légi szállítás is jelentős, pl. a postai küldemények esetében. A Magyarország-<br />
- 42 -
Svédország közötti nemzetközi szállítmányozásban elsősorban a Masped-Schenker, a DSV<br />
(korábban DFDS) és a Waberer’s (volt Hungarocamion) cégek a meghatározóak, de egyre<br />
több kisebb szállítmányozó cég is megjelent a szállítási piacon, tevékenységüket az eddigi<br />
tapasztalatok szerint kielégítően végzik. A jelzett cégeknek Magyarországon irodáik, illetve<br />
közös cégeik vannak. A svédek általánosságban nem írnak elő speciális csomagolási eljárást,<br />
a szállítandó árunak meg kell felelnie a nemzetközi előírásoknak mind a szállítmány<br />
természetét, mind a környezetre gyakorolt hatását illetően. A veszélyes anyagok szállítására,<br />
azok jelzésére a nemzetközi előírások Svédországban is érvényesek (ARD).<br />
(Kozlovszky Zoltán, Svédország, 2009.)<br />
Svédország nem követeli meg az importtermékek esetén a származási címkézést,<br />
ugyanakkor tiltja a helytelen, nem valós feliratozást. A kiskereskedelmi forgalomban viszont<br />
az árun fel kell tüntetni a gyártó, csomagoló, az importőr nevét (címét), a termék nettó és<br />
bruttó súlyát, a tárolási jellemzőket, az összetevőket, valamint a javasolt fogyaszthatósági<br />
határidőt. Ez utóbbit a kiskereskedelmi egységek is szigorúan ellenőrzik, az üzletek a közeli<br />
határidős termékeket rendszerint leárazva árusítják, de lejárt határidejű terméket nem<br />
árusítanak. A címkéknek svéd nyelvűeknek kell lenniük, abban, hogy előírás szerinti korrekt<br />
adatok és megnevezések kerüljenek fel a termékekre, célszerű az importőrtől segítséget kérni.<br />
Speciális feliratozási és címkézési előírások vonatkoznak az élelmiszerekre, gyógyszerekre,<br />
vegyi anyagokra. (Kozlovszky Zoltán, Svédország, 2009.)<br />
A svéd kereskedelmi életben a hirdetések minden típusával találkozhatunk, mind az<br />
írott, mind az elektronikus médiákban. A legtöbb kiskereskedelmi üzletnek vagy láncnak is<br />
van nyomtatott hirdetési lapja, melyeket közvetlenül a fogyasztókhoz küldenek vagy<br />
szállíttatnak ki. A legfontosabbak napilapokban és egyéb újságokban megjelenő hirdetések, a<br />
„direct mail”a második legfontosabb média, ezt követik a televízió- és rádióhirdetések. A<br />
különféle újságokban, magazinokban történő megjelentetésre meg lehet bízni<br />
reklámügynökségeket, de lehetőség van közvetlenül is megkeresni az adott médiát,<br />
hirdetésünk közlésére.<br />
- 43 -
5.3. Üzleti szokások:<br />
Tekintettel arra, hogy a svédek számára rendkívül fontos a külkereskedelem, a<br />
kereskedelmi, üzleti szokásaik alapvetően nem különböznek a nemzetközi normáktól,<br />
ugyanakkor van néhány olyan szokás vagy társadalmi viselkedési forma, amely eltér az<br />
általánosan megszokottaktól. A teljesség igénye nélkül néhány dologra célszerű<br />
odafigyelnünk, ha svéd partnerekkel alakítunk ki kapcsolatot:<br />
- Svédországban általános a tegeződés, csak a Királyi Család kivétel ez alól. Részben<br />
erre is vezethető vissza, hogy az első találkozás után a partnert már általában a<br />
keresztnevén szólítják.<br />
- Az üzleti életben a pontosság alapvető, ha valami miatt néhány percet késnénk,<br />
telefonon adjunk időben jelzést a későbbi érkezésről. Ha netán valami nagyon fontos<br />
esemény jönne közbe, úgy már órákkal a találkozó előtt udvariasan jelezzük, hogy<br />
halaszthatatlan és kívülálló okok miatt csak később tudnánk érkezni, s felkínálni a<br />
lehetőséget a partnernek, hogy esetleg más időpontban kerüljön sor a találkozóra.<br />
- A svédektől üzleti tárgyalásokat kezdeményezni csak határozott témával lehet. A<br />
tárgyalások rendszerint udvariassági kérdésekkel kezdődnek, s rögvest fel is kínálják a<br />
kávét (teát) vagy az üdítőt. A kávéhoz rendszerint valamilyen aprósüteményt is adnak.<br />
- Gondoljunk arra is, hogy a partnernek sűrű a programja, ezért nem szokás a<br />
megbeszélés időpontja előtt néhány nappal kérni a találkozót. Arra is ügyelni kell,<br />
hogy a svédeknek sokkal több szabad- és ünnepnapjuk van, mint a magyaroknak, az<br />
egyes ünnepekhez sok esetben ún. ”kapcsolt nap” is jár. Ez igaz a hatóságoknál<br />
történő ügyintézések esetére is.<br />
- A svéd általános és üzleti mentalitás jelentősen különbözik a magyartól: a svéd<br />
rendszer a bizalmon alapul, éppen ezért nem nagyon értik a ”trükköket”, pl. az ”... és<br />
ha nem kérek számlát?...” típusú kérdéseket. A fizetési fegyelem jó, csak ritkán fordul<br />
elő reklamáció. Az általános fizetési mód a 30 napos átutalás, de esetenként a 15<br />
- 44 -
napos is alkalmazható. A bankgarancia intézményével nem szívesen élnek költséges<br />
volta miatt – de ez adódik a ”bizalmi hozzáállásból” is.<br />
- A tárgyalások alkalmával a partnerre mint leendő üzleti kapcsolatra tekintenek,<br />
nyilvánvalóan úgy állnak a kérdéshez, hogy a partner is üzletet kíván kötni, ennek<br />
megfelelően komoly szándékkal és színvonalas ajánlattal érkezik, ehhez a megfelelő<br />
háttérrel rendelkezik. Éppen ezért a bemutatkozás is rövid legyen, de célratörő! Nem<br />
kell a cég történelmét részletezni – még ha oly büszkék is lennénk rá, joggal – csak a<br />
legszükségesebb momentumokat kell megemlíteni. Az nem igazán különleges a<br />
szemükben, hogy ”saját erőből, hitel nélkül” vagy ”nincs az APEH-nél tartozásunk”,<br />
stb. De miért is lenne különleges, hiszen abból indulnak ki, hogy komoly partnerrel<br />
tárgyalnak.<br />
- Ha mindenképpen be akarjuk részletesebben mutatni a cég történetét, akkor ezt egy<br />
későbbi találkozás során tehetjük meg, de szóba hozhatjuk például egy lazább vacsora<br />
alkalmával is. A rendelkezésre álló időt inkább a konkrét üzletre fordítsuk. Különösen<br />
igaz ez olyan alkalmakra, amikor egymás utáni üzletemberi találkozókat szerveznek<br />
(matchmaking), s legfeljebb 30 perc áll rendelkezésünkre. Ne akarjuk elkápráztatni a<br />
svéd partnert a cég adataival 30 slide-on, inkább a termékünk vagy a kínált<br />
szolgáltatásunk bemutatására koncentráljunk.<br />
- Miként azt mi is elvárjuk, hallgassuk végig türelmesen és érdeklődéssel partnerünket,<br />
még akkor is, ha előre látjuk, mit szeretne! Ne vágjunk közbe, hogy ”ezt már<br />
ismerem”, vagy ”már tíz éve gyártjuk” esetleg ”ennél már sokkal jobbat tudunk<br />
ajánlani” – ráérünk ezt megtenni akkor, amikor a partnerünk elmondta azt, amit<br />
szükségesnek tartott közölni. Hangsúlyoznom kell, hogy a svédek csendes, közösségi<br />
emberek, nem szeretik a kivételezettséget, de a túlzott öndicséretet sem.<br />
- Az üzleti tárgyalás rendszerint lényegretörő, a végén ismét laza, udvarias. Ha az<br />
embernek egy negyedórás témája van, akkor is azzal kell számolni, hogy 1 óránál<br />
hamarabb nem fejeződik be a látogatás. Ennél kicsivel hosszabb, ha a cégnek üzeme is<br />
van, akkor az üzemlátogatás is velejárója lehet a találkozónak.<br />
(Kozlovszky Zoltán, Svédország, 2009.)<br />
- 45 -
5.4. Meghívások, ajándékok:<br />
A svéd üzletemberek ebédre is szívesen hívják meg partnerüket, ez lehet vendéglői, de<br />
a cég (esetleg több céggel közös) saját éttermében is. Az ebédhez italt nem szoktak inni (bor,<br />
tömény), így ne lepődjünk meg, hogy inkább csak vizet, tejet (igen!) vagy esetleg könnyű<br />
sört, azaz ”Lättöl-t” (2,8 %-os) isznak. Ez azért sem meglepő, mivel a szokásos üzletekben<br />
csak max. 3,5 %-os erősségű sört vagy cidert lehet vásárolni, a magasabb alkoholtartalmú<br />
italokat csak egy speciális üzletláncban árulják.<br />
Ebéd- vagy vacsora meghívások alkalmával szokás a „toast”, amely lehetőleg<br />
frappáns, de mindenképpen rövid legyen. Az italfogyasztáskor a koccintást igen komoly<br />
szertartásként kezelik, a poharakat ugyan nem koccintják össze, helyette a következő<br />
“ceremóniát” követik, melyet “skål”-ozásnak hívnak (szkól), s ősi svéd hagyomány. Lényege,<br />
hogy valaki hangosan „skål”-t mond, mosolyogva körbenéz, utána egy elképzelt mellény<br />
fentről számított második gombja környékére tekintenek, ezután isznak egy kortyot, majd<br />
ismét egymás szemeibe néznek, s csak ezután teszik vissza a poharaikat az asztalra. Van<br />
személyre szóló „skål” is, ilyenkor a partnert keresztnevén szólítják hangosan, s a folyamat<br />
innen már azonos. A személyes „skål”-t néhány percen belül illik viszonozni.<br />
A meghívást követően, de egy héten belül, illik felhívni a vendéglátót és csak röviden<br />
megköszönni a meghívást, ”Tack för senast” (tak för sénaszt) ”Köszönet a legutóbbiért”<br />
jelszóval indítva a beszélgetést. Különösen fontos ez, ha valamire visszatérést ígértünk a<br />
partnernek, de ha nem, akkor is lehetőséget ad a folyamatosságra, esetenként a korábban<br />
ígértekre is utalhatunk. A tárgyalások alkalmával lehet kisebb ajándékot adni, de a korábbi<br />
szinte „kötelező” jelleg már a múlté. Csakúgy, mint karácsonykor, már naptárakat sem<br />
nagyon küldenek, mintha kiment volna a divatból. Ugyanakkor, ha küld az ember, azt nagyon<br />
megköszönik. Az üzleti ajándék is átalakult, igényes kivitelű tollkészletet, ízléses kis<br />
“hungaricum”-ot és csak egy darabot javasolt adni. Így a saját igényességünket,<br />
megbízhatóságunkat és komolyságunkat is deklaráljuk egyben, másrészt a partner tényleg<br />
megtiszteltetésnek veszi. Ilyen lehet például egy ízlésesen csomagolt magyar minőségi bor,<br />
netán egy palack Tokaji Aszú. Pezsgő esetén vigyázzunk arra, hogy még hölgyek esetében is<br />
inkább szárazat ajándékozzunk, kínálás esetén lehet kérdezni, hogy édeset vagy szárazat<br />
kívánnak. Kisebb bonbonnier, váza, Magyarországot vagy egy régiót, várost bemutató könyv<br />
- 46 -
is szép ajándék lehet. A modern technika következtében ajándékozhatunk ”pen drive-ot” is,<br />
melyre a cégünk prezentációját rögzíthetjük, de használhatja a partner a saját céljaira is.<br />
Megjegyzendő, hogy ha ilyet adnánk, az legalább 1 GB-os vagy nagyobb legyen (ma már elég<br />
olcsón lehet hozzájutni, s a cég logo-ját is fel lehet tüntetni rajta). (Kozlovszky Zoltán,<br />
Svédország, 2009.)<br />
Svédországban igen nagy kultusza van a lobogónak. A nemzeti lobogó, különféle<br />
változatokban és méretekben szinte kivétel nélkül fellelhetők a villák kertjeiben, az<br />
intézményekről és középületekről sem hiányoznak. A svéd cégek jelentős részénél három<br />
árboc is van a főbejárat előtt, egyiken a svéd lobogó, a másikra a cég saját zászlója kerül fel,<br />
míg a harmadikat a vendég/partner nemzeti lobogójának tartják fenn. Így ne csodálkozzunk,<br />
ha egy magyar cég látogatása esetén a magyar nemzeti zászló leng a zászlótartó rúdon. E<br />
gesztust azért illik észrevenni, s megköszönni a vendéglátóknak. (Kozlovszky Zoltán,<br />
Svédország, 2009.)<br />
5.5. Szerződéskötési tanácsok:<br />
Mindenekelőtt ki kell hangsúlyozni azt, hogy a svédek megbízható üzleti partnerek,<br />
pontosan fizetnek. Talán kissé hosszabb időt vesz igénybe egy-egy megállapodás aláírása,<br />
mint más nemzeteknél, viszont ha megkötünk egy szerződést, utána „nyugodtan alhatunk”.<br />
Fel kell hívnunk viszont a figyelmet arra, hogy a „kereskedői elővigyázatosság” velük<br />
szemben is érvényes. Mindenképpen legyen írásos dokumentum az üzletről.<br />
Az alkalmazandó jog tekintetében valószínűleg nem kerülhető el a svéd jog kikötése.<br />
Szolgáljon erre például, hogy egy ingatlanbérlés esetén maga a bérleti szerződés egy általános<br />
nyomtatvány segítségével történik, amely ugyan két-nyelvű (svéd/angol), de felhívják a<br />
figyelmet arra, hogy ez nem minden esetben takarja pontosan ugyanazokat a terminusokat,<br />
így mindig a svéd nyelv és értelmezés a mértékadó. Arra viszont törekedjünk, hogy az írott<br />
szerződés mindig „harmadik” nyelven, legáltalánosabban angolul íródjon. Ez a tárgyalásokra<br />
is érvényes, még ha a svéd nyelvet ismerjük is, nem szabad előnybe hozni a partnert, hogy a<br />
saját nyelvén tárgyalunk. Magyar nyelvű szerződést viszont a svédektől ne várjunk el,<br />
célszerű a semleges harmadik nyelv, pl. az angol. A svéd gyakorlatban egyébként számtalan<br />
szerződés nyomtatványokon alapul, elkerülve így több jogi buktatót. Arra is ügyelni kell,<br />
- 47 -
hogy ha mindkét üzleti félnek van közösségi (EU) adóazonosító száma, akkor a számlázás<br />
nettó áron történhet. Ez természetesen nem jelenti azt, hogy a magyar félnek ez<br />
költségmegtakarítással jár, hiszen az ÁFÁ-t Magyarországon önbevallással kell befizetni<br />
ilyen esetekben. (Kozlovszky Zoltán, Svédország, 2009.)<br />
5.6. Befektetések<br />
5.6.1. A befektetések jellemzői:<br />
Svédországot általában vonzó országnak tartják a külföldi közvetlen tőkebefektetések<br />
tekintetében, különösen az elmúlt évtized alatt vált egyre több külföldi cég célpontjává. Az<br />
addig túlszabályozott befektetési környezetet egy rugalmasabb, egyszerűbb szabályozás<br />
váltotta fel, ami lökést adott a külföldi befektetéseknek. A svéd hatóságok olyan<br />
intézkedéseket hoztak, melyek egyértelműen a beáramló töke növelését hivatottak volt<br />
elősegíteni. Mindez markánsan az Európai Unióhoz történt csatlakozásukat követően<br />
rajzolódott ki. A külföldi tulajdonosi arány növekedésével a gazdaságban nagyobb versenyt és<br />
versenyképességet, valamint hatékonyság-növekedést értek el. Ennek következtében<br />
napjainkban az iparban foglalkoztatottak mintegy 25 %-a külföldi tulajdonban lévő cégeknél<br />
áll alkalmazásban.<br />
A svéd befektetési környezetet tekintve az átlagosnak mondható társasági adó (2009.<br />
január 1.-töl 26,3%), a megfelelően képzett munkaerő, az alacsony infláció, politikai<br />
stabilitás, az államháztartás helyzete, mind kedvező a külföldi befektetők szemében. Ezzel<br />
szemben negatív tényezőként jelentkezik a rendkívül magas személyi jövedelemadó, a szigorú<br />
és rugalmatlan munka-szabályok, a magas munkaerő költség, s az általában magas svéd<br />
költségszint. A 2006-ban megválasztott, Mérsékelt Párt vezette kormánykoalíció még inkább<br />
gazdaság- és üzletorientált politikát hirdetett meg, mint szociáldemokrata elődje. A gazdasági<br />
versenyképesség növelése és a több munkahely teremtése érdekében adócsökkentéseket<br />
foganatosítottak, egyes adónemeket pedig eltöröltek. A külföldi tulajdon szabályozása teljesen<br />
liberalizált, a tulajdoni hányadot még a pénzügyi szektorban sem korlátozzák, jóllehet a<br />
külföldi bankok, biztosítók, stb. fiókvállalatainak alapítása engedélyezéshez kötött.<br />
Két területet ki kell emelnünk, ahol az állami monopólium még megmaradt, így<br />
tulajdonképpen jelenleg még zárt terület a külföldi befektetők számára: a<br />
- 48 -
gyógyszerforgalmazás, illetve az alkoholtartalmú italok kiskereskedelmi értékesítése. Hozzá<br />
kell tennünk, hogy az előbbi esetében az állami patika hálózat részbeni privatizációja és ezzel<br />
a piac megnyitása megkezdődött, és EU nyomásra előrevetítődik a monopolhelyzet<br />
feloldásának szükségessége az alkoholforgalmazás terén is.<br />
A svéd kormány is nyújt bizonyos támogatásokat a befektetések ösztönzése<br />
érdekében, de ezek túlnyomó része nem csak a külföldi, hanem a hazai befektetőkre is<br />
érvényesek. Az ösztönző rendszer nem közvetlen, azaz általában támogatják az új<br />
vállalkozások beindítását – munkahelyeket generálva ezzel – s nem a vissza nem térítendő<br />
pénzügyi támogatást preferálják. E helyett a regionális fejlesztési alapoktól, és a Svéd<br />
Gazdasági és Regionális Fejlesztési Hivataltól (Tillväxtverket) (korábban NUTEK) vehető fel<br />
kedvezményes hitel a vállalkozások beindításához. Egy sor regionális támogatási program is<br />
hozzájárul a befektetések ösztönzéséhez, ezek közé tartoznak az új munkahelyek<br />
létrehozásával kapcsolatos további kedvezmények, a gyér népesedésű északi területekre<br />
koncentrálódó regionális fejlesztési támogatások. A regionális beruházási kedvezmények<br />
mellett foglalkoztatási támogatások, szállítási támogatások (a messze északon fekvő térségek<br />
esetén) és vállalatfejlesztési kedvezmények is igénybe vehetők. Számos hazai regionális és<br />
európai alap (EU-s) mellett a svéd kormány kutatási és fejlesztési támogatási programjai is<br />
segítik a vállalkozói kedv erősítését. (Kozlovszky Zoltán, Svédország, 2009.)<br />
5.6.2. Miért érdemes befektetni Svédországban? – 10 érv:<br />
1, Innováció<br />
Svédország lenyűgöző múlttal rendelkezik, mint a világ vezető ellátója az innovatív<br />
megoldások és termékek terén, a legkülönfélébb ipari ágazatokban, globális szinten. A svéd<br />
kultúra nyitott az új ötletek és technológiák irányába.<br />
2, Piac<br />
Aki Svédországban fektet be az nemcsak a virágzó hazai, skandináv piacokra nyer<br />
hozzáférést, hanem a világ legnagyobb szabadkereskedelmi piacára, az Európai Unióba is,<br />
amely 27 tagállamot foglal magába, 500 millió fogyasztóval. Az országot gyakran tekintik<br />
úttörőnek az új technológiák elfogadása és új fogyasztói trendek kialakítása terén. Számos<br />
- 49 -
példa van arra, hogy cégek Svédországot használják saját termékeik, szolgáltatásaik<br />
tesztelésére.<br />
3, Könnyű üzletkötés<br />
Svédország egy jól kiépített nemzetközi üzleti környezettel rendelkezik, amely<br />
rendkívül modern, nyitott és üzletbarát. Képzett szakemberek, egyszerűsített üzleti eljárások<br />
teszik könnyebbé a működést, az információk nyíltak, gyorsan hozzáférhetők és átláthatók, a<br />
vállalatalapítás szintén gyors és egyszerű. Híresek a minőségi helyi tanácsadók, üzleti<br />
partnerek.<br />
4, Magas termelékenység<br />
Az alulról felfelé irányuló problémamegoldó megközelítés lenyűgöző eredményeket<br />
mutat a termelékenység tekintetében. Svédország már régóta híres a magas<br />
termelékenységről, a nagyvonalú munkajogi rendeletek, szabadságok ellenére.<br />
5, Központi fekvés<br />
Svédország az észak-európai piaci műveletek gyakorlásának legfontosabb helyszíne.<br />
Ez az egyetlen ország, amely 24 órás terjesztést kínál az egész régióba, fejlett forgalmazási és<br />
információs infrastruktúra, logisztikai központok jellemzik.<br />
6, Modern munkakörülmények<br />
Bővelkedik a magasan képzett munkaerőben, a nők részvételi aránya a<br />
munkaerőpiacon kiemelkedő, egy konszenzuson alapuló gazdasági szerkezetátalakítás<br />
figyelhető meg. Svédország egy kiváló platform a globalizált világ számára. Az európai<br />
átlaghoz képest kedvező demográfia, az idősek magas részvételi aránya, a munkahelyi<br />
oktatás, képzés, a hatóságok bevonása a döntéshozatalba mind-mind hozzájárul az<br />
innovációhoz, növekedéshez.<br />
7, Kutatás és Fejlesztés<br />
Svédország tudományos tevékenysége világszínvonalú. A magas felsőoktatási<br />
befektetések, alapkutatás támogatása, szakképzett munkaerő létrehozása hozzájárult a vezető<br />
szerep kialakításhoz Európában. Az egyetemek és kutatóintézetek szoros kapcsolata, a<br />
magánszektor nagyfokú részvétele jellemzi, a kutatás-fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységek<br />
nagy hányadát multinacionális cégek végzik, nem az állami szektor.<br />
- 50 -
8, Első osztályú infrastruktúra<br />
Svédország infrastruktúrája felülmúlja bármely más európai országét. Kiterjedt állami<br />
beruházások biztosítják a megfelelő országos úthálózat, vasútvonalak, vízi utak, kikötők,<br />
repterek kiépítését, fejlesztését. A kihívást jelentő időjárás (forró nyár, sarkvidéki hideg)<br />
elősegítette a minőségi és megbízható építőipar kialakítását, távközlés, szállítás színvonalának<br />
emelését, valamint növeli Svédország versenyképességét a nemzetközi piacokon az<br />
infrastrukturális projektekre.<br />
9, Vonzó társasági adó<br />
Svédország az egyik legversenyképesebb terület Európában, ami a vállalatok<br />
adóztatását illeti, amit nemzetközi kutatások, felmérések is alátámasztanak. A svéd társasági<br />
adó emellett átlátható, és egyszerű az információk megközelítése. A széleskörű on-line<br />
szolgáltatások csökkentik a költségeket és a befektetett időt.<br />
10, Életszínvonal<br />
Aki Svédországban él és dolgozik, az tagja lehet egy jól működő társadalomnak, egy<br />
dinamikus környezetben. Az egészségügyi ellátás, oktatás, lakhatási körülmények színvonala<br />
kiváló. Svédországban megtalálhatjuk a harmóniát a karrier és a családi élet között, a<br />
szabadidő és munka egyensúlyát, a svédek régóta híresek a környezetvédelem területén<br />
végzett közösségi munkáról, tudatos gondolkodásról, csökkentett levegő- és vízszennyezésről.<br />
(Forrás: http://www.isa.se/Global/Advantage-Sweden/10-reasons/, 2009.11.28. 9:00)<br />
6. Híres svéd multinacionális vállalatok és a környezetvédelem<br />
6.1. Ericsson<br />
6.1.1. A cég bemutatása:<br />
Az Ericsson a világ vezető szállítója a távközlési hálózatüzemeltetők részére szánt<br />
technológia és szolgáltatások terén. A 2G és 3G mobiltechnológiák területén piacvezető<br />
Ericsson olyan kommunikációs szolgáltatásokat kínál, és olyan hálózatokat menedzsel,<br />
amelyek összesen több mint 185 millió előfizetőt szolgálnak ki. A vállalat<br />
termékválasztékának része a mobil és vezetékes hálózati infrastruktúra, valamint<br />
- 51 -
hálózatüzemeltetőknek, vállalatoknak és fejlesztőknek kínált szélessávú és multimédiás<br />
megoldások. A Sony Ericsson vegyes vállalat a fogyasztók számára funkciógazdag személyes<br />
mobileszközöket kínál.<br />
Az Ericsson az innováció, a technológia és a fenntartható üzleti megoldások révén<br />
egyre közelebb kerül a „kommunikáció mindenkinek” jövőképe megvalósításához. A 175<br />
országban dolgozó több mint 70 ezer alkalmazott 2007-ben 27,9 milliárd dollár (189 milliárd<br />
svéd korona) bevételt termelt. Az 1876-ban alapított, stockholmi székhelyű Ericsson<br />
részvényeit a stockholmi és a NASDAQ értéktőzsdéken jegyzik.<br />
Az első Budapesten alapított Ericsson-érdekeltség már 1911-ben bebizonyította, hogy<br />
az Ericsson védjegy magyar terméket is jelenthet. Igaz, az első magyar Ericsson-vállalat a<br />
harmincas évekre kivonult az országból. 1968-tól közel húsz éven keresztül több mint 1 millió<br />
vonalkapacitásnak megfelelő elektromechanikus cross-bar központot gyártott a BHG egy<br />
Ericsson-licencmegállapodás keretében, amelynek mintegy fele exportra került.<br />
1991-ben új korszak kezdődött: létrejött az Ericsson magyarországi leányvállalata, az<br />
Ericsson Technika Kft. A rohamosan fejlődő vállalat a magyar távközlési piac meghatározó<br />
tényezőjévé vált. Alkalmazottainak száma mára több mint 1.000 főre növekedett. Az Ericsson<br />
Magyarország az ország egyik legnagyobb telekommunikációs és informatikai kutatással,<br />
szoftverfejlesztéssel foglalkozó vállalata. A magyarországi Ericsson tevékenységében<br />
példaértékű az oktatás–alapkutatás–alkalmazott kutatás–ipari megvalósítás láncolata. Az<br />
Ericsson Magyarország kutatási-fejlesztési részlege az Ericsson kutatási világhálózatának<br />
tagjaként működik. 550 fiatal, tehetséges mérnöknek, kutatónak és szoftverfejlesztőnek ad<br />
munkát, perspektívát és versenyképes jövedelmet. A tudás és a kompetencia együttes jelenléte<br />
arra ösztönözte az Ericsson Magyarországot, hogy szoros kapcsolatot alakítson ki<br />
egyetemekkel, oktatási központokkal. Az együttműködés részeként a vállalat mintegy 90 PhD<br />
diáknak ad kutatási munkát a telekommunikáció különböző területein.<br />
A hazai modern távközlési infrastruktúra alapjai az Ericsson szakembereinek jelentős<br />
részvételével jöttek létre. A munka ezzel nem fejeződött be. A fölhalmozott tudás és<br />
tapasztalat a Budapesten 2004-ben létrehozott ún. Globális Szolgáltató Központ keretében<br />
gyümölcsöztethető. A központ jelenlegi létszáma 250 fő. E szervezet a világ számos<br />
- 52 -
országában vesz részt a távközlő rendszerek fejlesztésében, kiszolgálásában, projektek<br />
megvalósításában, tervezésében, szerelésében, tesztelésében és a rendszertámogatásban. (Az<br />
Ericsson cég magyar honlapja http://www.ericsson.com/hu/ericsson/company/index.shtml,<br />
2009.11.30. 8:00)<br />
6.1.2. Környezettudatosság:<br />
Az Ericsson Magyarország olyan kiváló környezeti teljesítményű termékek és<br />
szolgáltatások fejlesztésével, előállításával és értékesítésével járul hozzá a fenntartható<br />
fejlődéshez, amelyek megteremtik megrendelőik számára a lehetőséget, hogy saját üzleti<br />
tevékenységük során a lehető legalacsonyabb szinten tartsák a környezeti terhelést.<br />
Olyan szintű oktatásban részesítik alkalmazottaikat a környezeti kérdésekkel<br />
kapcsolatban, amely kellő alapot nyújt ahhoz, hogy a környezeti szemlélet mindennapi<br />
munkájuk szerves részévé, a folyamatos fejlődés és a környezeti teljesítmény javításának fő<br />
hajtóerejévé váljon.<br />
Törekszenek az életciklus-elemzés szemlélet elsajátítására annak érdekében, hogy a<br />
lényeges környezeti hatások meghatározását, valamint folyamataik, termékeik és<br />
szolgáltatásaik környezeti teljesítményét ilyen szemlélettel értékelhessék. Teljesítik a<br />
környezet védelmére vonatkozó jogi és egyéb előírásokat, külön gondot fordítanak<br />
munkavállalóik egészségének megőrzésére, különös tekintettel a meghatározó mértékben<br />
megjelenő számítógépes munkahelyekre. Környezetszempontú tervezési és beruházási<br />
eljárásokat használnak új, javított környezetvédelmi teljesítményű folyamataik, termékeik és<br />
szolgáltatásaik bevezetésére.<br />
Beszállítóik kiválasztásánál és értékelésénél figyelembe veszik környezeti<br />
teljesítményüket és szorgalmazzák azok folyamatos javítását. Aktív kommunikációs<br />
munkával ismertetik meg termékeik környezeti hatásait és a környezetvédelmi tevékenységük<br />
eredményét valamennyi érintettel a vállalaton belül és kívül egyaránt. Kiváló<br />
környezetközpontú irányítási rendszert hoznak létre, fenntartják, és folyamatosan fejlesztik,<br />
megerősítve egyúttal piaci pozíciójukat is.<br />
( http://www.ericsson.com/hu/ericsson/about/environment.shtml, 2009.11.30. 8:30)<br />
- 53 -
6.2. Tetra Pak<br />
6.2.1. A cég bemutatása:<br />
A Tetra Pak az 1950-es években Svédországban kezdte meg tevékenységét, mint az<br />
első folyékony tejet csomagoló vállalat. Azóta a világ egyik legnagyobb csomagolási rendszer<br />
szállítójává vált tej, gyümölcslé és gyümölcsital, illetve számos más élelmiszer területén. A<br />
svéd alapítású cég 1989-ben alapított Magyarországon vállalatot Tetra Pak Hungária Rt.<br />
néven. 1991-ben kezdte meg terjeszkedését a folyékony élelmiszerek feldolgozása, az<br />
üzemtervezés és a sajtfeldolgozó berendezések gyártása felé. Ma a Tetra Pak az egyetlen<br />
olyan nemzetközi nagyvállalat a világon, amely képes integrált feldolgozó-, csomagoló-, és<br />
elosztó gépsorokat és üzemi megoldásokat kínálni az élelmiszer-feldolgozásban. Ez azt<br />
jelenti, hogy a Tetra Pak vevői annak előnyét élvezhetik, hogy több termékre használható<br />
megoldásokat kaphatnak egyetlen forrásból, az ehhez szükséges gépi berendezésekkel együtt<br />
minden munkafázisra. (http://markets.tetrapak.com/hungary/content/frset_main.asp?,<br />
2009.11.30. 10:00)<br />
6.2.2. Mottó – „megőrzi, ami jó”<br />
Erőteljes mottó, amely nem csak a vevők felé hordoz üzenetet, hanem az értékesítési<br />
láncon keresztül is lehetővé teszi a Tetra Pak globális pozicionálását ez a kizárólagos mottó.<br />
A "megőrzi" azt jelenti, hogy megvédi, biztonságban tartja, védi és gondoskodik arról, ami<br />
benne van. Ez az aktív szó egyben jövőképük kiterjesztése is. A "jó" megfelelő minőséget,<br />
teljesértékűséget, jótékony hatást és kellemességet jelent, pozitív szó. Választási lehetőséget<br />
és biztonságot kínál a vevőknek. Mivel termékeiket túlnyomórészt megújuló és<br />
újrahasznosítható anyagokból készítik, meggyőződésük, hogy a környezet szempontjából is<br />
kedvező megoldásokat tudnak nyújtani az áruk csomagolásával összefüggő problémákra. Az<br />
évek során elért sikerek alapja az innováció és a kreatív termékfejlesztés, melynek célja az<br />
ügyfelek igényeinek kielégítése. Hűek a mottójukhoz, azaz „megőrzik, ami jó”, és ez nem<br />
csupán a csomagolóanyagaikba töltött termékekre igaz, hanem arra is, hogy honnan<br />
származnak és felhasználás után hová kerülnek a csomagolást alkotó anyagok.<br />
(http://markets.tetrapak.com/hungary/content/frset_main.asp?, 2009.11.30. 10:30)<br />
- 54 -
6.2.3. Környezetvédelem:<br />
A Tetra Pak-nál azon dolgoznak, hogy a környezetre a lehető legkisebb kedvezőtlen<br />
hatást gyakorolják. Ez náluk azoknak az energia- és anyagáramoknak a csökkentését jelenti,<br />
amelyek hozzájárulhatnak a Földön kialakult egyensúlyi folyamatok megbontásához. Ennek<br />
érdekében igyekszenek a piaci körforgásból az elhasznált csomagolóanyagot visszanyerni,<br />
1999-ben több, mint ezer tonnányi hulladék újrahasznosítását oldották meg a Dunapack<br />
Papíripari Vállalatnál. Itt egy foszlatógépben elválasztják a farostokat a polietilén- és<br />
alumíniumrétegektől. Az így visszanyert rostanyagból újra papír készül. Jelenleg fejlesztés<br />
alatt van az alumínium és polietilén komponensek újrahasznosításának kidolgozása. A Tetra<br />
Pak csomagolásainak környezeti hatásait világszerte vizsgálták életciklus elemzéseken<br />
keresztül, és a legújabb vizsgálatok alapján a hasonló funkciót ellátó csomagolóanyagokhoz<br />
képest kedvezőbbnek találták. Az energiahatékonyság a környezetvédelem egyik központi<br />
kérdése. Energiát takarítanak meg azzal is, hogy a Tetra Brik doboz 90 napig hűtés nélkül is<br />
megőrzi az áru frissességét, így a szállításhoz sem kellenek a többletenergiát fogyasztó<br />
hűtőkamionok. A csomagolások kis súlya és halmozhatósága folytán pedig minden teherautó<br />
jóval nagyobb mennyiségű árut képes elszállítani, mint más csomagolóanyagok esetében. Ez<br />
azt jelenti, hogy a Tetra Pak csomagolóanyagokba csomagolt termékek elosztásának járulékos<br />
környezeti hatásai is kedvezőek. A Tetra Pak alapelve, hogy a jó csomagolóanyag többet<br />
takarít meg, mint amennyibe kerül. Ez nem csak gazdasági értelemben, hanem társadalmi<br />
értelemben is igaz kell, hogy legyen. Ezért szállítóik számára is komoly környezetvédelmi<br />
előírásaik vannak. Ennek eredményképpen, a náluk <strong>felhasznált</strong> papírnak alacsony a<br />
klórtartalma, a polietilén nem tartalmaz adalékot, a nyomdafesték pedig nehéz fémeket.<br />
A Tetra Pak 2005-ben elindította következő, 5 évre szóló klímakímélő programját,<br />
melynek célja, hogy abszolút értékben 10%-kal csökkentse gyárai globális CO2 kibocsátását.<br />
Mindezt zöldenergia forrásként történő felhasználásával, valamint további<br />
energiatakarékossági intézkedésekkel kívánja elérni. 2006-ban a Tetra Pak abszolút értékben<br />
4 százalékkal csökkentette széndioxid-kibocsátását, és 6,6 százalékkal javította<br />
energiahatékonyságát (egy előállított standard csomagolásra vetítve). A Tetra Pak szoros<br />
partneri kapcsolatra lépett a Természetvédelmi Világalappal (WWF®), belépve ezzel a WWF<br />
klímaváltozás elleni „Climate Savers” (azaz klíma megőrző) programját támogató 12<br />
nagyvállalat közé. (http://markets.tetrapak.com/hungary/content/frset_main.asp?, 2009.11.30.)<br />
- 55 -
Jövőkép:<br />
Küldetés:<br />
Céljuk, hogy az élelmiszereket biztonságossá és hozzáférhetővé tegyék mindenhol.<br />
Partnereikkel együtt azon dolgoznak, hogy elismerten a legjobb minőségű feldolgozási<br />
és csomagolási megoldásokat kínálják ügyfeleik számára. Elkötelezték magukat az újítások, a<br />
fogyasztói igények kielégítése és a beszállítókkal való jó kapcsolat kialakítása mellett, hogy<br />
termékeiket bármikor, bárhol alkalmazni lehessen, ahol élelmiszerre van szükség. Meg<br />
vannak győződve az iparágazatban betöltött felelősségteljes vezető szerepükről, és arról, hogy<br />
jövedelmező termelés és növekedés csak a környezettel és a társadalommal való harmóniából<br />
származhat.<br />
( Forrás: http://markets.tetrapak.com/hungary/content/frset_main.asp?navid=182&,<br />
2009.11.30. 10:00)<br />
6.3. Volvo<br />
6.3.1. A cég rövid bemutatása:<br />
A Volvo Car Corporation az autóipar egyik legmasszívabb márkája, világelső újítások<br />
hosszú és büszkeségre okot adó sorozatával. A vállalatot a svédországi Göteborgban alapította<br />
Gustaf Larson és Assar Gabrielsson. Az első autó 1927. április 14-én hagyta el a gyárat. A<br />
neve ÖV4 (Jakob) volt. 1999 óta a Volvo Car Corporation 100%-ban a Ford Motor Company<br />
tulajdonában áll. A „Volvo” név a Volvo Trademark Holding AB tulajdona, ennek közös<br />
tulajdonosa a Volvo Car Corporation és a vállalat korábbi tulajdonosa, az AB Volvo.<br />
6.3.2. Környezetvédelem:<br />
A Volvo Cars „DRIVe – cél a zéró kibocsátás” stratégiája szerint olyan autók<br />
fejlesztését tűzte ki célként, amelyek egyáltalán nem bocsátanak ki a környezetre káros<br />
anyagokat és széndioxidot. A vállalat folyamatosan dolgozik e jövőkép elérésén. A Volvo<br />
2009-ben például hét kiemelkedően hatékony, nagyon alacsony CO2-kibocsátású<br />
dízelmotoros modellt mutatott be. A vállalat ambiciózus elektromosautó-projektje pedig<br />
- 56 -
2012-re ígéri a hálózatról tölthető hibridjárművek megjelenését az utakon. Egy olyan<br />
időszakban, amikor az autóiparra talán minden eddiginél nagyobb nyomás nehezedik, a<br />
kimagasló kreativitás és a céltudatosság kombinációja segíti az egyre hatékonyabb autók<br />
kifejlesztését és a fosszilis tüzelőanyagok elkerülhetetlen kiváltását. Ez így van a Volvónál is.<br />
A vállalat továbbra is a fejlett zöld technológiák továbbfejlesztésére koncentrál. A Volvo a<br />
tervek szerint 2006 és 2014 között 15 milliárd svéd koronát fektet be kutatási és fejlesztési<br />
projektekbe, amelyek célja az autók üzemanyag-fogyasztásának és károsanyag-<br />
kibocsátásának csökkentése. „Már most számos kiemelkedően alacsony CO2-kibocsátású<br />
modellel rendelkezünk. A célunk, hogy 2020-ra a típusaink átlagos CO2-kibocsátása<br />
mindössze 90-100 gramm legyen kilométerenként, és ezzel környezetvédelmi szempontból<br />
piacvezetőkké váljunk. Az elektromos autók fejlesztése meghatározó lépés a CO2-kibocsátás<br />
jelentős csökkentéséhez vezető úton” – mondta Paul Gustavsson, a Volvo Cars elektromos<br />
hajtásláncok fejlesztéséért felelős részlegének vezetője.<br />
A Volvo már 1970 óta elkötelezett a környezetvédelem iránt, amit a termék teljes<br />
életciklusa alatt szem előtt tart – a tervezéstől a gyártáson, termelésen, használaton és<br />
szervizelésen át egészen az újrahasznosításig. A fő fejlesztési irány a hatékony energia- és<br />
erőforrás-kihasználás, a károsanyag-kibocsátás csökkentése és az antiallergén belterek<br />
kialakítása. 2008-ban mutatkozott be a DRIVe embléma, amely a Volvo Cars<br />
környezetbarátabb autók fejlesztése iránti elkötelezettségét jelzi. Az új embléma jól mutatja,<br />
hogy a vállalat eltökélt a fenntartható mobilitás és a zéró károsanyag-kibocsátás mellett,<br />
ugyanakkor a folyamatos fejlődés ígéretét is magában hordozza. „A Volvónál mi nem<br />
gondoljuk azt, hogy létezik egy egyértelmű, a fenntartható mobilitás irányába vezető út.<br />
Először is, a helyi előrejelzések a bioüzemanyagokkal és a használatukhoz szükséges<br />
infrastruktúrával kapcsolatban nagymértékben eltérnek. Másodszor, folyamatosan izgalmas,<br />
új technológiai eredmények születnek például az elektromos hajtások területén, amelyek<br />
átformálják az addigi erőviszonyokat” – fejtette ki Magnus Jonsson, a Volvo Cars kutatási és<br />
fejlesztési részlegének alelnöke. „Éppen ezért mi egy nyílt és proaktív megközelítést<br />
választottunk: egyszerre több lehetséges utat és technológiát is kipróbálunk annak érdekében,<br />
hogy gyorsan és költséghatékonyan a piacra juttathassuk a lehető legkevésbé<br />
környezetkárosító modelleket” – magyarázta Magnus Jonsson.<br />
A Volvo három fő irányt követ modelljei környezetbarátabbá tétele érdekében: a<br />
hatékonyság növelését, a megújuló forrásból származó üzemanyagok használatát és az<br />
- 57 -
elektromos hajtásláncok alkalmazását. E három megközelítés az elkövetkező évtizedekben<br />
együtt fog létezni, és egymás közötti fontossági sorrendjük folyamatosan változik majd. A cél<br />
azonban közös: az üzemanyag-fogyasztás és a károsanyag-kibocsátás csökkentése a<br />
hatóságok, a vásárlók és a környezet által elvárt szintre. Rövid távon a hangsúly az olyan<br />
meglévő technológiai megoldások hatékonyságának növelésén van, amelyek számos, akár<br />
dízel-, akár benzinmotorral szerelt modellben használhatók. Ezzel párhuzamosan egyre<br />
jelentősebb mértékben kell használni a megújuló forrásokból származó üzemanyagokat, amint<br />
szélesebb körben elérhetővé válnak. A Volvo miközben folyamatosan fejleszti belsőégésű<br />
motorjai hatékonyságát, egyidejűleg olyan hálózatról tölthető hibrid járművek bemutatását is<br />
tervezi, amelyeket villanymotorok és gazdaságos működésű, akár második generációs<br />
bioüzemanyagokkal, például szintetikus gázolajjal üzemelő belsőégésű motorok közösen<br />
hajtanak. A következő lépést azok az autók jelentik majd egyes vásárlói rétegek számára,<br />
amelyeket kizárólag villanymotorok hajtanak, és szinte zéró CO2-kibocsátást tesznek<br />
lehetővé. A Volvo DRIVe modellcsaládjába kiemelkedően alacsony fogyasztású dízelmotoros<br />
modellek tartoznak, amelyeket először 2008. október elején ismerhetett meg a világ a párizsi<br />
nemzetközi autószalonon. A Volvo C30, S40 és V50 modellek különlegesen takarékos<br />
motorokkal szerelt változatai mutatkoztak be ekkor. A genfi autószalon 2009. márciusi<br />
megnyitójára a technológiát sikerült még tovább finomítani, és hozzáigazítani a vállalat<br />
nagyobb modelljeihez. A DRIVe modellek mindegyike kategóriája legjobbjának számít<br />
üzemanyag-fogyasztás és CO2-kibocsátás szempontjából. A Volvo Cars úgy gondolja, hogy<br />
rövid távon a teljes modellpaletta széndioxid-kibocsátását úgy lehet a leghatékonyabban<br />
csökkenteni, ha a benzin- és dízelmotorjai fogyasztását csökkenti. Ennek oka elsősorban az,<br />
hogy nagyobb megtakarítással jár, ha a nagy darabszámban eladott autók károsanyag-<br />
kibocsátását sikerül egy kicsivel csökkenteni, mintha néhány kis darabszámú autóét<br />
nagymértékben. Az elkövetkező években minden modellhez elérhetőek lesznek a valóban<br />
nagyon takarékos, start/stop technológiával is felszerelt dízelmotorok. (Forrás:<br />
http://www.hirado.hu/Hirek/2009/10/07/05/Volvo_DRIVe__cel_a_zero_kibocsatas.aspx,<br />
2009.11.30. 14:00)<br />
Jövőkép:<br />
Nehéz erre válaszolni, ám a Volvo Car Corporation jövőképe, azaz a balesetmentes<br />
közlekedési környezet megvalósítása során a vállalat célkitűzése, hogy 2020-ra senki ne<br />
- 58 -
veszítse életét vagy sérüljön meg új Volvo modellekben. A közlekedésbiztonság területének<br />
egyik vezető vállalataként a Volvo nem nyugodhat bele abba, hogy emberek azért sérülnek<br />
vagy halnak meg, mert az egyik pontból a másik pontba szerettek volna eljutni. Az utóbbi<br />
években a biztonságról a megelőzésre irányult a figyelem, és továbbra is folyamatos a<br />
fejlődés. A Volvo legújabb modelljeiben működő új technológiák – például a Collision<br />
Warning with Auto Brake (ütközésre figyelmeztető rendszer automatikus fékezéssel) és a City<br />
Safety koccanásgátló rendszer – figyelmeztetik és segítik a vezetőt a nehéz közlekedési<br />
helyzetekben a baleset elkerülése vagy a következmények csökkentése érdekében. A vállalat<br />
statisztikái azt mutatják, hogy az egyre fejlettebb biztonsági megoldásoknak köszönhetően a<br />
súlyos sérülések számát az 1960-as évek óta körülbelül 50 százalékkal sikerült csökkenteni.<br />
(Forrás: http://www.volvocars.com/hu/top/community/heritage/pages/history.aspx?itemid=3,<br />
2009.11.30. 16:00)<br />
7. Mélyinterjúk vállalati vezetőkkel:<br />
Szakdolgozatom ezen részében szeretném bemutatni, hogy vélekednek különböző<br />
vállalatok vezető beosztású alkalmazottai a svéd vállalati környezetről. Milyen előnyökkel,<br />
illetve hátrányokkal jár? Mennyire könnyű a kis cégek helyzete? Mennyire van jelen<br />
diszkrimináció a svéd vállalati környezetben? Az interjúk alanyának egy svéd és egy német<br />
tulajdonban lévő kisvállalkozás vezetőjét kértem fel, akik készséggel segítettek, s őszintén<br />
kifejtették véleményüket. Először bemutatom a feltett kérdéseimet, amik nem teljesen<br />
egyeztek meg mindkét esetben, mivel két különböző nemzetiségű vállalat, az egyik hazai, a<br />
másik pedig külföldi környezetben tevékenykedik. Majd esszé formájában összefoglalom,<br />
valamint elemzem az azokra kapott válaszokat egyenként.<br />
7.1. Kérdések:<br />
� Mi a cég profilja?<br />
� Mekkora a cég (alaptőke, éves forgalom, alkalmazottak száma)?<br />
� Mikor alakult a vállalat?<br />
� Hány éve terjeszkedik külföldre? Hány éve van jelen Svédországban?<br />
� Miért épp Svédországba terjeszkedett a cég?<br />
- 59 -
� Mi a véleménye a svéd vállalati rendszerről?<br />
� Mennyiben tér el a svéd vállalati kultúra más országétól, s ez másfajta szervezeti<br />
struktúrát igényel-e?<br />
� Mennyiben nehezíti/könnyíti meg a svéd kormány a külföldi, illetve hazai vállalatok<br />
helyzetét?<br />
� Mi a véleménye a svéd adórendszerről s egyéb, vállalatokat érintő intézkedésekről?<br />
� Kik az alkalmazottai? Mennyire sikerül nekik beilleszkedni a cég rendszerébe,<br />
struktúrájába?<br />
� Kik a vállalat célcsoportjai?<br />
� Mennyiben tér el a svéd vevői környezet a más országétól?<br />
� Hol nagyobb a kereslete/forgalma a cégnek, otthon vagy Svédországban?<br />
� Milyen típusú marketingtevékenységet folytat?<br />
� Ez eltér-e a máshol megszokottól?<br />
� Hol élesebb a konkurencia? Svédországban milyen eszközei vannak a vetélytárs<br />
legyőzésére?<br />
� Mi a véleménye a svéd-német kapcsolatrendszerről a kereskedelemben?<br />
7.2. Egy svéd kisvállalkozás helyzete, válaszok és elemzés:<br />
Első interjúm alanya rendkívül segítőkész volt, s megosztotta velem cége adatait,<br />
helyzetét, valamint saját véleményét. Egy svéd, barkácsárut forgalmazó kisvállalkozás<br />
vezetőjével sikerült egy kötetlen beszélgetést folytatnom, s az, hogy személyesen is ismertem,<br />
megkönnyítette helyzetemet.<br />
A cég profilja tehát, hogy barkácsárut, különböző kertészeti cikkeket, lakásfelújításhoz<br />
szükséges termékeket ad el Svédországban. A vállalkozást a ’90-es évek közepén alapították,<br />
s kevés alkalmazottja van, mindössze 12 embert foglalkoztat jelenleg. A vállalkozás éves<br />
nettó árbevétele 200 millió Forint körül mozog.<br />
Mivel kisvállalkozásról beszélünk, amely tulajdonképpen egy család kezében van, a<br />
külföldre való terjeszkedés gondolata egyelőre irreálisnak tűnik, de persze nem kizárható.<br />
- 60 -
Interjúalanyomnak a svéd vállalati környezetről az a véleménye, hogy stabil, erős lábakon áll.<br />
Svédországban sokan vállalkoznak. Erős szervezetek vannak, melyek védik a jogaikat, s az<br />
állam is megpróbálja támogatni őket, különböző intézkedéseket hoznak az érdekükben.<br />
Ugyanakkor magasak a terhek is. Svédországban nem kevés adót kell fizetni az embereknek,<br />
vállalkozásoknak, magasak a bérleti díjak, s rendkívül drágák az egyéb költségek, beszerzésre<br />
fordított kiadások magasak.<br />
Az alkalmazottak egy része a tulajdonos családjából kerül ki, így nekik nem okoz<br />
gondot beilleszkedni a vállalat rendszerébe, de a többi dolgozó is könnyen megtanulta a cégen<br />
belüli szabályokat, feladatkörét, ami nem jár bonyodalmakkal, főleg, hogy mindenki egytől<br />
egyig svéd. A régebben itt dolgozók segítik az újakat, s egy kiváló csapatként tudnak együtt<br />
dolgozni, kiegészítik egymást, s a szabadságok sem okoznak problémát.<br />
A vállalat célcsoportját képezik az effajta eszközöket kereső kisvállalkozások, s<br />
normál magánszemélyek. Mint azt az interjúból megtudtam, Svédországban rendkívül erős a<br />
verseny, sok a konkurens vállalat, s külföldről is egyre több céggel kell megküzdeniük. A<br />
svéd állam a külföldről érkező beruházásokat is segíti, így nem részesülnek különleges<br />
bánásmódban a hazai vállalkozások, nem nagyon találkozni efféle diszkriminációval. Így a<br />
kisebb cégek helyzete elég nehéz a globális multikkal szemben, ezért specializálódniuk kell,<br />
csak bizonyos rétegekre számíthatnak, s csak szűk termékskálán mozoghatnak. Megpróbálnak<br />
sikeres marketing tevékenységet folytatni, újsághirdetések, szórólapok, internetes elérhetőség.<br />
Céljuk a megbízható üzleti tevékenység, hogy a vásárlók érezzék, s tapasztalják a szeretetet,<br />
magas minőséget, segítőkészséget. A konkurencia kiiktatására más módszerek nem nagyon<br />
vannak, mivel a törvény szigorúan tilt minden illegális, más cégekre sértő, bemocskoló,<br />
negatív színben feltüntető tevékenységet, amely magatartás egyébként is távol áll a svéd<br />
emberektől.<br />
Tehát az interjúból is kiderül, hogy a svéd vállalkozások helyzete sem könnyű, magas<br />
terhek nehezítik a helyzetüket, s így nehezebb felvenni a versenyt a hatalmas tőkével<br />
rendelkező multinacionális vállalatokkal, akik a svéd gazdaságban is jelentős erővel bírnak.<br />
Ennek ellenére nem reménytelen a helyzet, s egy kisvállalkozás is lehet sikeres, a svéd vevői<br />
piac stabil, az emberek megfelelő jövedelemmel rendelkeznek, így a fogyasztásuk is<br />
számottevő.<br />
- 61 -
7.3. Egy külföldi kisvállalkozás helyzete Svédországban, válaszok és elemzés:<br />
Második interjúalanyom egy német középvállalkozás vezető beosztású alkalmazottja.<br />
A cég szállítmányozással foglalkozik, jelenleg 150 főt alkalmaznak, több irodával rendelkezik<br />
Németországban és Svédországban egyaránt. Az éves árbevétel kb. 50 millió euróra tehető. A<br />
vállalkozás a ’80-as évek végén alakult, s 10 éve van jelen Svédországban, az EU csatlakozás<br />
után terjeszkedtek.<br />
Hogy miért Svédországba? Egyrészt a nyilvánvaló közelség miatt, másrészt<br />
Svédország Skandinávia közepén terül el, s hatalmas piacot jelent a befektetők számára.<br />
Fizetőképes kereslet, stabil vevők, megbízók jellemzik. A német és svéd kultúra, mentalitás<br />
sok mindenben megegyezik, s ez is könnyítette a beilleszkedést, megtelepedést. Az<br />
interjúalanyom is felhívta a figyelmemet a fejlett infrastruktúrára, gazdasági, politikai<br />
berendeződésre, ami Svédországot évtizedek óta jellemzi. Svédország nyitott ország, az állam<br />
megpróbálja ösztönözni a külföldi cégek beáramlását, így teremtve újabb munkahelyet az<br />
állampolgárok számára. Megpróbálják könnyíteni a kis- és középvállalkozások hátrányos<br />
helyzetét, egyszerűsített adózás, átláthatóság, bürokratikus elemek kiiktatása fontos eszköze a<br />
sikernek.<br />
Ugyanakkor nem könnyű a külföldi cégek helyzete, szigorú előírások védik az<br />
alkalmazottakat, erős szakszervezetek igyekeznek jogaikat betarttatni. Fejlett szociális<br />
juttatások, magas bérek, magas költségek, bérleti díjak nehezítik a cégek helyzetét. De<br />
cserébe magasan képzett, nyelveket beszélő, megbízható munkaerőt kapnak. Az<br />
alkalmazottak nemzetisége egyébként vegyes a cégnél, így természetes, hogy előfordulnak<br />
ebből adódó problémák, félreértések, mivel esetleg más rendszerhez, eljáráshoz szoktak. Ezek<br />
azért koránt sem kiküszöbölhetetlen nehézségek, s ugyanakkor a vegyes összetétel (ami azért<br />
többségében svéd) teszi sokszínűvé a céget, kiszélesíti a látókört.<br />
A cég partnerei főként fuvaroztatni szándékozó vállalkozások, akikkel már sok éves<br />
kapcsolatban állnak, s célcsoportjukat is hasonló vállalatok képezik, de egyéb megbízásokat is<br />
vállalnak. Németországban a cég kiterjedtebb kapcsolatrendszerrel bír, nagyobb kapacitás áll<br />
ott rendelkezésére, s talán valamivel népszerűbb náluk ez az iparág, így nem meglepő, hogy<br />
forgalmuk nagy részét hazai környezetben bonyolítják, de természetesen a séd sem<br />
- 62 -
elhanyagolható. Svédországban is éles a konkurencia, de a tisztességes versenyre törekszik a<br />
cég, költségek, kiadások leszorítására, a minőség állandó javítására, megbízhatóság,<br />
pontosság fenntartására. A svéd piac rendkívül modern, nagyjából hasonló marketing<br />
tevékenységet igényel, mint a német, a szabályok is hasonlóak.<br />
A svéd-német kereskedelmi kapcsolatok rendkívül jelentősek, Svédország számára<br />
elsőszámú partner Németország. A válság azonban Svédországot is mélyen érintette,<br />
munkahelyek szűntek meg, elbocsátások történtek, amit a nagyszámú bevándorlók is<br />
fokoznak. Csökkent ezáltal a fogyasztás, a kereslet a különböző termékek és szolgáltatások<br />
iránt, így a cégnek is ezekhez a körülményekhez kell alkalmazkodnia. A kiadásokat<br />
minimalizálták, s beruházásokat, terjeszkedéseket a közeljövőben nem terveznek.<br />
Ez az interjú is alátámasztotta a korábban leírtakat, Svédország nyitott a külgazdasági<br />
kapcsolatok fejlesztésére, s sok cégnek a magas árak ellenére csábító piac.<br />
- 63 -
Befejezés<br />
Szakdolgozatom befejező részében szeretném összegezni a leírtakat. A dolgozat fő<br />
célja az volt, hogy bemutassa Svédország gazdasági helyzetét, hogy miként épül fel egy jóléti<br />
állam, valamint ismertettem a vállalati kultúrát, környezetet. A svédek az elmúlt évtizedek<br />
során felépítettek egy kiválóan működő egészségügyi, oktatási, gyermekgondozási szociális<br />
rendszert, ami nagyban hozzájárul a lakosság jólétéhez. Stresszmentes, egészséges életmódot<br />
folytatnak, környezetbarát módon gazdálkodnak. Saját természetük megvédése nagyon fontos<br />
feladat számukra, s ennek érdekében magas szinten folyik az innovatív módszerek<br />
kidolgozása, kutatás-fejlesztés.<br />
Dolgozatom elején ismertettem Svédország földrajzi adottságait, amiből már<br />
következtethetünk arra, hogy mely iparágakra specializálódhat. Rengeteg az erdő és tó, a<br />
lakosság nagy része a déli, melegebb éghajlattal rendelkező megyékben él. Délen található az<br />
Öresund régió, amely egy modern, határmenti együttműködés Svédország és Dánia között, s<br />
nagyban elősegíti a térség gazdaságának, kereskedelmének fellendítését, infrastruktúra<br />
kiépítését. Ezt követően bemutattam az ország történelmi hátterét, politikai, közigazgatási,<br />
társadalmi berendezkedését, környezettudatos felfogását, melyek nagyban hozzájárultak<br />
ahhoz, hogy egy sikeres államról beszélhetünk.<br />
Ezután részletesen leírtam, hogy épül fel a svéd gazdaság. Kezdve a 20. század<br />
elejétől, napjaink jelenlegi helyzetéig. Itt megtudhattuk, hogy Svédország gépipara,<br />
erdőgazdálkodása rendkívül fejlett, s modern kereskedelem politikát folytat, az áruk,<br />
szolgáltatások szabad áramlásának élharcosai. Éppen ezért az ország nagyban függ a<br />
világgazdasági eseményektől, így a válság őket sem kerülte el. Kisebb visszaesés<br />
tapasztalható a gazdaságban, nőtt a munkanélküliség, csökkent a fogyasztás, a<br />
személygépkocsik kivitele 20 %-kal visszaesett. A svéd korona ingadozása sem könnyíti meg<br />
az ország helyzetét, annak ellenére, hogy az eurószkepticizmus még mindig jelentős,<br />
elképzelhető hamarosan az egységes európai valuta bevezetése Svédországban is.<br />
A következő fejezetben kitértem a svéd-magyar kapcsolatokra. Magyarország 24.<br />
legfontosabb partnere Svédországnak, a magyar importban enyhe visszaesés tapasztalható.<br />
Magyarországi svéd befektetések rendkívül jelentősek, 1,3-1,4 milliárd euróra tehető, kezdve<br />
- 64 -
a gyártó vállalatok megjelenésével a ’90-es években, majd mára betörtek a szolgáltató cégek<br />
is. A magyar beruházás Svédországban egyelőre irreálisnak tűnik, megfizethetetlen, s a<br />
távolság is negatív tényező. Arra azonban van mód, hogy növeljük kivitelünket bizonyos<br />
ágazatokban.<br />
Ezután bemutattam a svéd vállalati környezetet, kultúrát. Megtudhattuk mi jellemzi az<br />
üzletkötést, fizetési módszereket, tárgyalási szokásokat. Rengeteg hasznos információra,<br />
tanácsokra hívtam fel a figyelmet, amelyek betartása megnövelheti sikeres vállalkozásunk<br />
esélyét. Ezek főként a svéd hagyományokból, gondolkodásmódból adódnak. A kereskedelmi<br />
szokások mellett hangsúlyoztam a beruházások kiemelkedő szerepét Svédországban.<br />
Svédországot általában vonzó országnak tartják a külföldi közvetlen tőkebefektetések<br />
tekintetében, különösen az elmúlt évtized alatt vált egyre több külföldi cég célpontjává. Az<br />
addig túlszabályozott befektetési környezetet egy rugalmasabb, egyszerűbb szabályozás<br />
váltotta fel, ami lökést adott a külföldi befektetéseknek. A svéd hatóságok olyan<br />
intézkedéseket hoztak, melyek egyértelműen a beáramló tőke növelését hivatottak volt<br />
elősegíteni. Mindez markánsan az Európai Unióhoz történt csatlakozásukat követően<br />
rajzolódott ki. A külföldi tulajdonosi arány növekedésével a gazdaságban nagyobb versenyt és<br />
versenyképességet, valamint hatékonyság-növekedést értek el. Ennek következtében<br />
napjainkban az iparban foglalkoztatottak mintegy 25 %-a külföldi tulajdonban lévő cégeknél<br />
áll alkalmazásban. Svédországban könnyű a piacra jutás, de a verseny is hatalmas, így nem<br />
könnyű érvényesülni. A nagyszámú konkurencia viszont növeli a minél nagyobb minőséggel<br />
rendelkező termékek, szolgáltatások piacát.<br />
A svéd befektetési környezetet tekintve az átlagosnak mondható társasági adó (2009.<br />
január 1.-töl 26,3%), a megfelelően képzett munkaerő, az alacsony infláció, politikai<br />
stabilitás, az államháztartás helyzete, mind kedvező a külföldi befektetők szemében. Ezzel<br />
szemben negatív tényezőként jelentkezik a rendkívül magas személyi jövedelemadó, a szigorú<br />
és rugalmatlan munka-szabályok, a magas munkaerő költség, s az általában magas svéd<br />
költségszint. A gazdasági versenyképesség növelése és a több munkahely teremtése<br />
érdekében adócsökkentéseket foganatosítottak, egyes adónemeket pedig eltöröltek. A külföldi<br />
tulajdon szabályozása teljesen liberalizált, a tulajdoni hányadot még a pénzügyi szektorban<br />
sem korlátozzák.<br />
- 65 -
A 6. fejezetben három híres svéd vállalat bemutatásán keresztül próbáltam<br />
alátámasztani a korábban említetteket. Az Ericsson, Volvo, Tetra Pak szorosan kötődik a svéd<br />
hagyományokhoz, környezettudatos, sikeres multinacionális vállalatok, melyek politikája<br />
megegyezik a skandináv felfogással. Ezt követően egy kis- és egy középvállalkozás vezetőjét<br />
kértem fel, válaszoljanak néhány, vállalati környezetet érintő kérdésemre. Segítségükkel<br />
elemeztem a vállalkozók helyzetét.<br />
Svédország egy rendkívül toleráns állam, minden fronton küzd a diszkrimináció ellen,<br />
az egyenjogúság élharcosai, gyengék segítői. Kutatásom során kiderült, hogy ez a<br />
gondolkodás a vállalati szférában is tökéletesen jelen van. A cégek nélkülözhetetlen<br />
programja a környezetvédelem, a világon náluk található a legkisebb eltérés a nők és férfiak<br />
fizetése között, s magas a női alkalmazottak aránya vezetői pozíciókban is.<br />
A svéd állam rengeteg pénzt szed be a lakosságtól, adó formájában, de cserébe modern<br />
infrastruktúrát épít ki, fejlett szolgáltatásokat nyújt, segíti a lakosságot. Az állam megpróbálja<br />
javítani a kis- és középvállalkozások helyzetét, mivel ez az egyik alapja a sikernek. Serkenti a<br />
beruházásokat, nagy mennyiségű külföldi tőke van jelen az országban, köszönhetően a<br />
rendkívül nyitott felfogásnak, melyek munkahelyet teremtenek. Tehát a vállalati környezetben<br />
is megfigyelhető a gyengébbek védelme, diszkrimináció ellenesség, környezetvédelem. A<br />
svédek az alapoktól építkeznek, rengeteg új módszert dolgoznak ki, támogatják a kutató<br />
munkát, oktatást, így a legtöbb ember magasan képzett, több nyelven beszél. Úgy gondolom<br />
ez a fejlett felfogás, mentalitás, az állam hatékony beavatkozó szerepe, politikai<br />
semlegességük, nyitott kereskedelmi tevékenységük, modern ipar és infrastruktúra mind-mind<br />
hozzájárult ahhoz, hogy Svédország mára Európa egyik legfejlettebb, legsikeresebb állama.<br />
- 66 -
Ábrák és Táblázatok <strong>jegyzéke</strong><br />
1. Øresund híd képe (10. oldal)<br />
2. Az Øresund régió fejlődése diagram (12. oldal)<br />
3. Népesség alakulása Svédországban, 2008-2009 táblázat (18. oldal)<br />
4. GDP és egyéb mutatók táblázat (25. oldal)<br />
5. Export és import, 2006-2008 táblázat (26. oldal)<br />
6. Működőtőke import-export, 2006-2008 táblázat (28. oldal)<br />
7. A svéd emberek véleményének alakulása az euróbevezetésről diagram (32. oldal)<br />
8. A svéd korona TCW indexe diagram (33. oldal)<br />
9. A svéd –magyar külkereskedelem áruszerkezete táblázat (35. oldal)<br />
10. Értékváltozás és a forgalom megoszlása 2008-ban táblázat (36. oldal)<br />
11. Működő tőke-befektetések 2003-2007 táblázat (37. oldal)<br />
12. A legnagyobb svéd befektetők Magyarországon táblázat (38. oldal)<br />
- 67 -
A <strong>felhasznált</strong> <strong>irodalom</strong> <strong>jegyzéke</strong><br />
Szak<strong>irodalom</strong>:<br />
Web:<br />
� Könczei Gy. Svédország, avagy a jóléti modellállam példája, 1995.<br />
� Hargitai Miklós-Vizmathy Csilla: Svédország útikönyv és térkép, 2005.<br />
� Simon Ákos, Vass Péter: A bővülő Európai Unió, 2003.<br />
� HVG szaklap<br />
� Dominique Anxo and Harald Niklasson The Swedish model in turbulent times:<br />
Decline or renaissance?<br />
� Emma Stenström: The renewal of the Swedish model<br />
� Galiné Veres Emma - Svédország gazdasága napjainkban, 2003<br />
� Kozlovszky Zoltán, Svédország, 2009<br />
� http://www.mfa.gov.hu/kulkepviselet/SE/hu<br />
� http://www.swedenhungary.com/?m1=main<br />
� http://www.sweden.se/eng/Home/Quick-facts/Fact-sheets-about-Sweden/<br />
� http://www.scb.se/default____2154.aspx<br />
� www.ksh.hu<br />
� www.wikipedia.org<br />
� http://www.konj.se/sidhuvud/inenglish/statistics/swedisheconomy/wagesprofitsandpri<br />
ces<br />
� http://www.isa.se/Global/Advantage-Sweden/10-reasons/<br />
� http://www.oresundsregionen.org/About.aspx<br />
� http://www.hunsor.se/se/svedorszagrol2.pdf<br />
� http://www.ericsson.com/hu<br />
� http://markets.tetrapak.com/hungary<br />
� http://www.hirado.hu/Hirek/2009/10/07/05/Volvo_DRIVe__cel_a_zero_kibocsatas.as<br />
px<br />
� http://www.volvocars.com/hu/top/community/heritage/pages/history.aspx?itemid=3<br />
- 68 -