Computerworld magazin 2021.09.08. LII. évfolyam 17. szám
A Computerworld magazin 2021. szeptember 8-án megjelent száma.
A Computerworld magazin 2021. szeptember 8-án megjelent száma.
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
2021. szeptember 8. • <strong>LII</strong>. <strong>évfolyam</strong> <strong>17.</strong> <strong>szám</strong><br />
VERES ZSOLT,<br />
a Schneider Electric Zrt.<br />
vezérigazgatója<br />
A DIGITALIZÁCIÓ AZ ÚJ<br />
JÖVEDELMEZŐSÉGI MOTOR<br />
9 770587 151006 21017<br />
Ára: 495 Ft<br />
2021. szeptember 8. / <strong>LII</strong>. <strong>évfolyam</strong> <strong>17.</strong> <strong>szám</strong>
A COMPUTERWORLD CAFÉ CÉLJA, HOGY EGY KELLEMES<br />
KÁVÉZÁS KÖZBEN MEGISMERJÜK A SIKERES CÉGEK MÖGÖTT ÁLLÓ<br />
VEZETŐKET ÉS SZAKÉRTŐKET.<br />
A műsorban megérthetjük, mi motiválja vendégeinket a mindennapokban, és<br />
megismerhetjük szakmai életútjukat. Ezzel a tartalmas, egyben jó hangulatú<br />
eszmecserével igyekszünk inspirálni a szektor képviselőit.<br />
erp-consulting.hu • Kulcsár Alexandra<br />
NISZ Zrt. • Vetési Iván<br />
IdomSoft Zrt. • Karlócai Balázs<br />
<strong>Computerworld</strong>HUN computerworld.hu computerworldhu computerworld---hungary
TARTALOM | 2021. szeptember 8.<br />
/ IMPRESSZUM<br />
KIADJA A PROJECT029<br />
MAGYARORSZÁG SZOLGÁLTATÓ KFT.<br />
1065 Budapest Bajcsy-Zsilinszky út 59. II/9.<br />
HU ISSN 0237-7837<br />
Internet: project029.com<br />
FELELŐS KIADÓ: Csák Ambrus ügyvezető<br />
OPERATÍV IGAZGATÓ: Babinecz Mónika<br />
mbabinecz@project029.com<br />
MARKETING MENEDZSER: Kovács Judit<br />
jkovacs@project029.com<br />
NYOMÁS ÉS KÖTÉSZET:<br />
Keskeny és Társai 2001 Kft.<br />
1158 Budapest, Rákospalotai határút 6.<br />
Ügyvezető: Keskeny Árpád<br />
SZERKESZTŐSÉG<br />
Lapigazgató: Bozsoki Dániel Róbert<br />
dbozsoki@computerworld.hu<br />
<strong>Computerworld</strong> kiemelt szakértők:<br />
Hatvani István, RPA, GRC szakértő<br />
Kulcsár Alexandra, erp-consulting.hu<br />
Lengré Tamás, ASC Kft.<br />
Sebastian Tamas, RocketShepherd.com<br />
Szota Szabolcs, hellocristo.hu<br />
Tartalomigazgató: Urbán Anikó<br />
aurban@computerworld.hu<br />
Vezető szerkesztő: Sós Éva<br />
esos@computerworld.hu<br />
Szerkesztőség:<br />
Mallász Judit, Kis Endre,<br />
Meixner Zoltán, Móray Gábor<br />
Olvasószerkesztő: Pál Attila<br />
pattila@computerworld.hu<br />
Tördelő grafikus: Király Zoltán<br />
zkiraly@computerworld.hu<br />
Videó: Gojdár Ákos, Bajusz Bence<br />
Fotó: Doba Zoltán<br />
Címlapfotó: Egry Tamás<br />
Ügyfélszolgálat: Fekete Ákos<br />
afekete@project029.com<br />
Telefon: +36 1 445 0930<br />
PIACTÉR: PIACTER.PROJECT029.COM<br />
HIRDETÉSFELVÉTEL<br />
Lapreferens: Rodriguez Nelsonné<br />
irodriguez@computerworld.hu<br />
Telefon: +36 1 577 4311<br />
Kereskedelmi asszisztens: Bohn Andrea<br />
abohn@project029.com<br />
Telefon: +36 1 577 4316, fax: +36 1 266 4274<br />
e-mail: info@project029.com<br />
ajanlat@project029.com<br />
1132 Budapest, Visegrádi u. 31.<br />
tel.: +36 1 577 4316<br />
Szerkesztőségünk a kéziratokat lehetőségei<br />
szerint gondozza, de nem vállalja azok visszaküldését,<br />
megőrzését. A COMPUTERWORLD-ben<br />
megjelenő valamennyi cikket (eredetiben vagy<br />
fordításban), minden megjelent képet, táblázatot<br />
stb. szerzői jog védi. Bármilyen másodlagos<br />
terjesztésük, nyilvános vagy üzleti felhasználásuk<br />
kizárólag a kiadó előzetes engedélyével történhet.<br />
A hirdetéseket a kiadó a legnagyobb körültekintéssel<br />
kezeli, ám azok tartalmáért felelősséget<br />
nem vállal.<br />
TERJESZTÉSI, ELŐFIZETÉSI,<br />
ÜGYFÉLSZOLGÁLATI INFORMÁCIÓK<br />
A lapot a Lapker Zrt., alternatív terjesztők és<br />
egyes <strong>szám</strong>ítástechnikai szak üzletek terjesztik.<br />
Előfizethető a kiadó terjesztési osztályán,<br />
az InterTicketnél (266-0000 9-20 óra között),<br />
a postai kézbesítőknél (hirlapelofizetes@posta.hu,<br />
fax: 303-3440). Előfizetési díj egy évre 11 340 Ft,<br />
fél évre 5700 Ft, negyed évre 2865 Ft.<br />
A <strong>Computerworld</strong> az IVSZ hivatalos<br />
médiapartnere.<br />
A szerkesztőségi anyagok vírusellenőrzését<br />
az ESET biztonsági programokkal végezzük,<br />
amelyeket a szoftver magyarországi forgalmazója,<br />
a Sicontact Kft. biztosít <strong>szám</strong>unkra.<br />
4<br />
20<br />
4 | Vélemény – Basa Richárd |<br />
A rugalmas folyamatok<br />
a nehéz időkben is segítenek |<br />
A világjárvány változtatásokat követel.<br />
5 | Címlapon | A digitalizáció<br />
az új jövedelmezőségi motor |<br />
Veres Zsoltot, a Schneider Electric<br />
országigazgatóját kérdeztük a<br />
fenntarthatóságról, illetve a világ<br />
gyorsuló digitális átalakulásának<br />
következményeiről és a megoldási<br />
lehetőségekről.<br />
7 | Hírmozaik<br />
8 | Aktuális | Software AG –<br />
Folyamatos integráció | Az<br />
ARIS és az SAP Enable Now<br />
együttműködésével a vállalatok a<br />
folyamatok átalakítását is könnyebben<br />
menedzselhetik.<br />
10 | Esélyes klímasemlegesség<br />
| Nem vezet feltétlenül karbonkatasztrófához<br />
a világ gyorsuló<br />
digitális átalakulása a Schneider<br />
Electric tanulmánya szerint.<br />
12 | Interjú | Nagy Róbert, az Év<br />
Informatikai Vezetője<br />
14<br />
22<br />
14 | Interjú | Kulcsár Alexandra |<br />
Beszélgetünk a sikeres ERP-projektek<br />
műhelytitkairól.<br />
16 | Folyamatmenedzsment | Az<br />
üzleti folyamatok automatizálásának<br />
előnyei | Az üzleti folyamatok<br />
automatizálásának (BPA) jelentősége<br />
és sürgőssége.<br />
17 | Miért olyan fontos éppen<br />
most a kultúraváltás?<br />
18 | Terméklánctanulságok<br />
20 | Folyamatos fejlődés, fejlődő<br />
folyamatok által<br />
21 | Piacelemzés | IDC – Pénzmágnes<br />
mesterséges intelligencia |<br />
Az AI költés ugrásszerű növekedése<br />
várható az IDC szerint.<br />
22 | Fintech körkép | Augusztusban<br />
is folytatódott a BNPL-láz<br />
23 | Fintech Világa Rádióműsor -<br />
Fintech trendek<br />
AKTUÁLIS SZÁMUNK HIRDETŐI<br />
Schneider Electric................................5<br />
NTT DATA............................................ 15<br />
P029.................................................2, 24<br />
<strong>Computerworld</strong>HUN computerworld.hu computerworldhu computerworld---hungary
VÉLEMÉNY<br />
A rugalmas folyamatok<br />
nehéz időkben is segítenek<br />
A világjárvány arra kényszerítette a különböző típusú, állami és magán, nagy- és kisvállalatokat,<br />
új és régi szervezeteket, hogy változtassanak üzleti szokásaikon, működésükön.<br />
BASA<br />
RICHÁRD<br />
vezérigazgató,<br />
Oriana International Zrt.<br />
A no-code alkalmazásoknak<br />
köszönhetően az<br />
emberek szélesebb<br />
köre vehet<br />
részt a fejlesztési<br />
folyamatban,<br />
létrehozva a<br />
citizen development<br />
mozgalmat<br />
és közelebb<br />
hozva az üzleti<br />
felhasználókat a<br />
folyamatfejlesztési<br />
megoldásokhoz.<br />
Mint a folyamatdigitalizációs platformok<br />
egyik vezető gyártójának<br />
tulajdonosa, első kézből<br />
tapasztaltam meg, hogy a gyors, hirtelen<br />
változások mekkora nyomást helyeznek<br />
ránk. Gondoljunk csak a korábban<br />
papíron és személyesen végzett, mára<br />
már digitalizált és automatizált kormányzati<br />
adminisztrációs feladatokra. A túlélés<br />
érdekében a kereskedők, vállalkozási<br />
területtől függetlenül, kénytelenek voltak<br />
az online térbe költöztetni a kapcsolattartást<br />
az ügyfelekkel.<br />
A bankok <strong>szám</strong>os olyan hitelügyintézési<br />
folyamatot digitalizáltak, amelyek<br />
korábban személyes jelenlétet igényeltek.<br />
Ez nemcsak az ügyfélélmény változását<br />
hozta magával, hanem a munkavállalók<br />
mindennapjait is alapjaiban változtatta<br />
meg.<br />
Azokban a szektorokban, ahol lehetséges<br />
volt a távmunka, gyorsan át is áll -<br />
tak a távoli működésre, ez pedig <strong>szám</strong>os<br />
folyamatoptimalizációs kihívás elé állí -<br />
totta a munkáltatókat. A személyes találkozók<br />
hiányában a nagyvállalatoknak és a<br />
kisebb vállalkozásoknak ugyanúgy megoldást<br />
kellett találniuk például az új<br />
alkalmazottak felvételére, be- és kiléptetésére,<br />
a szerződések gyors aláírására.<br />
A változás egy része már a világjárvány<br />
előtt elkezdődött, de az elmúlt 18<br />
hónapban felgyorsult. Bár reménykedhetünk<br />
abban, hogy világunk visszatér a<br />
normális kerékvágásba, a kapcsolattartás<br />
új módszerei velünk maradnak.<br />
Mindezek az új üzletviteli módok<br />
elválaszthatatlanul folyamatokhoz kap -<br />
csolódnak és új lehetőségeket jelentenek;<br />
a változásokkal szembeni rugalmasság<br />
és agilitás a siker kulcsa.<br />
Egy szervezet átalakításához megfelelő<br />
folyamatokat kell kialakítani, ebben játszik<br />
kulcsszerepet az üzleti folyamatautomatizálás.<br />
Az olyan új technológiák, mint<br />
a robotizált folyamatautomatizálás (RPA),<br />
a mesterséges intelligencia (AI) és a low<br />
code szoftverfejlesztő platformok lehetővé<br />
teszik, hogy minden típusú szervezet<br />
rugalmasabbá váljon folyamatai hatékonyabb<br />
és gyorsabb átgondolásával<br />
és menedzselésével.<br />
A low code platformok megváltoztatták<br />
az alkalmazásfejlesztési paradigmát<br />
azáltal, hogy csökkentették a hagyományos<br />
kódolás mennyiségét. Akár tízszeresére is<br />
felgyorsíthatják a fejlesztés sebességét.<br />
Továbbá átalakítják a munkafolyamatokat,<br />
az üzleti és IT részlegek közötti együttműködést.<br />
Egy low code platformmal<br />
az üzleti elemzők grafikus felhasználói<br />
felület segítségével határozhatják meg<br />
egy új alkalmazás szükséges folyamatait,<br />
melyeket ezután a szoftverfejlesztő testre<br />
szabhat. Emellett közelebb hozza az<br />
IT-csapatokat az üzleti felhasználókhoz és<br />
azokat bevonva közösen érhetnek el azonnali<br />
sikereket.<br />
Ez az új megközelítés lehetővé teszi<br />
a szervezetek <strong>szám</strong>ára a gyors Proof of<br />
Concept (PoC)-ek felállítását, az új üzleti<br />
és termékötletek gyors tesztelését és<br />
validálását, valamint később a változások<br />
kezelését.<br />
Az Orianánál rendszeresen találkozunk<br />
olyan ügyfelekkel, akik meglepődnek a<br />
folyamatautomatizálási implementációk<br />
gyorsaságán. Ami korábban hónapokat<br />
vett igénybe, most akár heteken belül<br />
megvalósítható. Amit korábban csak<br />
kódolással tudtunk előállítani, az ma<br />
már programozói tudás nélkül is lehetséges.<br />
Ott tartunk, hogy szoftverek<br />
generálnak alkalmazásokat. Ezek az új<br />
megoldások lehetővé teszik a szervezetek<br />
<strong>szám</strong>ára, hogy rugalmasak és végső<br />
soron sikeresebbek legyenek ezekben a<br />
bizonytalan időkben. Arra biztatok<br />
mindenkit, hogy bátran vegyen használatba<br />
ilyen eszközöket, és gyorsítsa fel<br />
vállalata digitalizációját, mert a jövő<br />
enélkül már nem képzelhető el.<br />
4 | | <strong>2021.09.08.</strong>
CÍMLAPUNKON<br />
A digitalizáció az új<br />
jövedelmezőségi motor<br />
Az IT ágazatban zajló folyamatos innovációknak köszönhetően<br />
a digitalizáció tartós növekedése nem fogja az üvegházhatású<br />
gázkibocsátást jelentősen megnövelni, sőt újabb lehetőségeket nyit<br />
az energiahatékonyság kiaknázásában.<br />
Az<br />
év elején a Schneider Electric<br />
elnyerte a világ legfenntarthatóbb<br />
vállalata elismerést a<br />
Corporate Knights-tól, a vállalat globális<br />
szinten az elmúlt öt évben folyamatosan<br />
fogalmazott meg egyre ambiciózusabb<br />
célkitűzéseket a fenntarthatóság kapcsán.<br />
A cég az év elején úgy döntött, hogy a klímavédelem<br />
kapcsán tovább gyorsítja fenntarthatósági<br />
stratégiája megvalósítását is. Veres<br />
Zsoltot, a Schneider Electric Zrt. vezér-<br />
Veres Zsolt,<br />
a Schneider Electric Zrt.<br />
vezérigazgatója<br />
igazgatóját kérdeztük a fenntarthatóságról,<br />
illetve a világ gyorsuló digitális átalakulásának<br />
következményeiről és a<br />
megoldási lehetőségekről.<br />
A növekvő környezeti kockázatok arra<br />
ösztönzik a kormányokat és a vállalatokat,<br />
hogy fenntarthatóbb üzleti<br />
tevékenységet folytassanak. Milyen<br />
lehetőségek vannak az informatikai<br />
innováció és a digitális jövő követelményeinek<br />
kielégítésére, fenntarthatóvá<br />
és alkalmazkodó képessé tételére?<br />
Nem kérdés, hogy van-e klímaváltozás,<br />
hiszen nyakig ülünk benne. Az, hogy az<br />
informatikának milyen hatása van erre, arra<br />
nagyon jó példa lehet az előző egy-másfél<br />
év. Ugyanis a pandémia jelentősen felgyorsította<br />
az informatikai innovációt és a digitális<br />
megoldások fejlődését, amely révén,<br />
bár sikerült átvészelni ezt a megváltozott<br />
időszakot, arra is felhívta a figyelmet, hogy<br />
milyen fontos, hogy az IT eszközeinket és<br />
az ehhez szükséges infrastruktúrát jól<br />
kezeljük, hiszen az internethasználat már<br />
így is 3-4%-kal hozzájárul az üvegházhatású<br />
gázok kibocsátásához. Bár az eszközök,<br />
hálózati elemek gyártásának energiaigénye<br />
csökkenő trendet mutat, az adatközponti<br />
energiaigény drámaian megugrott és nincs<br />
megállás. Egyes tanulmányok szerint<br />
az USA-ban csúcsidőben a Netflix és a<br />
YouTube használata az internetforgalom<br />
akár 40-50%-át is kiteszi, ami jól mutatja a<br />
tendenciát. Mindezt tovább súlyosbítja, hogy<br />
az egyre népszerűbb kriptovaluta-bányászat<br />
villamosenergia-igénye felér egy kisebb<br />
afrikai országéval.<br />
Vezetőként azt javaslom, hogy mindenképpen<br />
legyen egy konkrét elképzelés, egy<br />
stratégia, amely felöleli az adott vállalat<br />
fenntarthatósági céljait. Fontos, hogy ezek<br />
ambiciózus, de teljesíthető célok legyenek,<br />
amiket a kormányok, cégek, állampolgárok<br />
és dolgozók is magukénak tudnak érezni.<br />
Jó példa erre, hogy a Schneider Electric a<br />
fenntarthatóságot sokkal tágabban kezeli<br />
a megszokottnál, hiszen az nem csak és<br />
kizárólag a karbonkibocsátást foglalja<br />
magában. A vállalati fenntarthatósági stratégiákat<br />
is ehhez hasonlóan egy szélesebb<br />
körben érdemes meghatározni. Vállalatunknál<br />
hat fő pillért határoztunk meg, hogy<br />
tegyünk egy szebb, fenntarthatóbb világért:<br />
klímapozitív világkép kialakítása, hatékony<br />
gazdálkodás az erőforrásokkal, bizalmi<br />
alapú környezet megteremtése, azaz mind<br />
az etikai sztenderdekben, mind a működési<br />
modellekben, mind a környezeti beilleszkedésben<br />
a bizalmi alapú megközelítés váljon<br />
alapelvvé. Tovább folytatva a felsorolást, ide<br />
tartozik még az egyenlő lehetőségek biztosítása<br />
mindennek és mindenkinek, beleértve<br />
a környezeti tényezőket is, továbbá a generációk<br />
kiegyensúlyozása, valamint a helyi<br />
közösségek támogatása, olyan lehetőségek<br />
biztosításával, amelyek révén jól és hatékonyan<br />
tudnak értéket teremteni.<br />
Tehát érdemes olyan komplex rendszert<br />
kialakítani, amelyben az újratervezést, a<br />
megvalósítást és a végrehajtás ellenőrzését<br />
az informatikai stratégiával kombinálva egy<br />
digitális innováció keretén belül lehet végrehajtani.<br />
Hiszen az IT mindig is sikeresen<br />
szedte ráncba a cégek működését, gondoljunk<br />
csak a vállalatirányítási rendszerekre,<br />
a termelési vagy logisztikai megoldásokra,<br />
a fenntarthatóság pedig szintén egy olyan<br />
terület, ahol jól megtervezett IT-eszközökkel<br />
hatékonyan lehet tervezni, továbbfejleszteni<br />
és végrehajtani.<br />
Egyes előrejelzések szerint az IT-szektorhoz<br />
kapcsolódó villamosenergia-igény<br />
2030-ra várhatóan közel<br />
50%-kal nő. A digitális élet folyamatosan<br />
halad előre, hogyan lehet ezt<br />
kezelni, úgy, hogy a rugalmasság<br />
<strong>2021.09.08.</strong> | | 5
CÍMLAPUNKON<br />
növelése mellett az iparágak előrelépjenek<br />
a fenntarthatósági célok<br />
teljesítésében?<br />
Célszerű a digitalizáció térhódítását fenntarthatóvá<br />
tenni, hiszen akkor nem korlátozó<br />
tényező lesz, hanem jövedelmezőségi<br />
motorrá válik, amennyiben megfelelő<br />
IT-stratégiával kezelik.<br />
Mindazonáltal, az adatközpontok mérete<br />
és energiaigénye drámaian nő, méretben<br />
és mennyiségben ez mind nagy kihívás a<br />
világ <strong>szám</strong>ára, ezért az egyik legnagyobb<br />
kérdés az, hogy milyennek kell lennie a<br />
jövő adatközpontjának?<br />
A Schneider Electric az energiatermelés<br />
és elosztás területének a szakértője,<br />
ennek érdekében néhány évvel<br />
ezelőtt megvásároltuk az APC-t, így a<br />
vállalati stratégiánkban megjelentek az<br />
adatközponti megoldások is, amelyek<br />
nemcsak az áramellátást és a hűtéstechnikát<br />
foglalják magukban. A jövő<br />
adatközpontjának a Schneider Electric<br />
szerint négy fő pontnak kell megfelelnie.<br />
Az első az ellenállóképesség, azaz reziliencia.<br />
Ez egy olyan nagyfokú megbízhatóságot<br />
jelent, amely magában foglalja<br />
az adatközpontok elérhetőségét, távoli<br />
elérését és menedzsmentjét. Ugyanilyen<br />
fontos az adaptivitás, azaz a nagyfokú<br />
rugalmasság és alkalmazkodóképesség,<br />
amivel hatékonyan kezelhetők az olyan<br />
helyzetek, amikor hirtelen nagy mennyiségben<br />
megnőnek az adatközpont-igények<br />
– ilyen volt a pandémia alatt bevezetett<br />
home office is. A régi tervezésű adatközpontok,<br />
ahol nem agilisan és adaptívan<br />
álltak a kérdéshez, nem tudták az<br />
igényeket kiszolgálni már rövidtávon<br />
sem. A harmadik pont a hatékonyság,<br />
beleértve az informatikai hatékonyságot,<br />
<strong>szám</strong>ítási kapacitást, kiszolgáló képességet,<br />
ügyféligényeknek megfelelő testreszabhatóságot,<br />
hatékony folyamatokat<br />
és digitális szolgáltatásokat is. És természetesen<br />
nem hiányozhat a felsorolásból<br />
a fenntarthatóság, azaz milyen anyagokat<br />
használtak az építésénél, mekkora<br />
karbonlábnyoma volt az ellátási láncnak,<br />
ökológiailag milyen tervezésű, milyen<br />
előállítású energiát használ, mennyire<br />
megújulók a forrásai. Ezt a négy szempontot<br />
mérlegelve a jövő adatközpontjai<br />
kulcsfontosságú szerepet játszanak a<br />
vállalkozások <strong>szám</strong>ára az alkalmazkodásban<br />
és a bizonytalan tényezőkkel<br />
szembeni rugalmasságban.<br />
Milyen konkrét megoldásokkal támogathatók<br />
az IKT-szektor vállalatai?<br />
Az épületek létrehozására és működtetésére<br />
megy el a világ energiafelhasználásának<br />
mintegy 30 százaléka<br />
a Nemzetközi Energiaügynökség (IEA)<br />
adatai szerint, miközben a bennünket<br />
körülvevő épületek felelősek az üvegházhatású<br />
gázok kibocsátásának közel<br />
40 százalékáért. Azonban már rendelkezésre<br />
állnak azok a technológiák, amelyek<br />
segíthetnek ezeknek az értékeknek a<br />
megváltoztatásában.<br />
Érdemes a hardverrel kezdeni, hiszen<br />
vannak bizonyos, gyártás során használt<br />
gázok vagy egyéb anyagok, amik<br />
köztudottan károsak, így ezeket célszerű<br />
cserélni, megszüntetni. Ám igazán a<br />
szoftveralapú megoldások azok, amik<br />
sokat hozhatnak a konyhára, <strong>szám</strong>os<br />
területen bevethető fegyverek. Az új digitális<br />
technológiák <strong>szám</strong>ottevő mértékben<br />
javíthatnak az ingatlanok alkalmazkodóképességén<br />
is. Az épületautomatizálással<br />
kapcsolatban friss tapasztalatot szereztünk,<br />
amikor egy pilot projekt keretében<br />
mesterséges intelligenciával vezérelt<br />
Schneider-megoldást vezettünk be egy<br />
nemrég épült hazai irodaközpontba. A<br />
rendszer az épület vezérlő megoldásaiból<br />
származó adatokat gyűjti, a vizet, a hűtést,<br />
a fűtést, a világítást, azaz mindent figyel,<br />
ami energiát fogyaszt, majd a mesterséges<br />
intelligencia (MI) rámutat az egyes<br />
hibákra és javaslatokat tesz azok javítására.<br />
Döbbenetes elemzések születtek a<br />
komplex rendszerről, ami megerősíti azt,<br />
hogy mennyire fontosak ezen a területen<br />
is a szoftvermegoldások, mint amilyen az<br />
EcoStruxure Platform is.<br />
Annak érdekében, hogy megfeleljenek<br />
a környezeti és üzleti elvárásoknak, az<br />
épületeknek hiperhatékonnyá kell válniuk,<br />
ezért a Schneider Electric Energy & Sustainability<br />
tanácsadási üzletága abban<br />
nyújt segítséget, hogy megoldásokat<br />
ad meglévő épületek energiafogyasztásának<br />
optimalizálására, javaslatokat kínál<br />
energiaelosztási rendszerekre vonatkozóan,<br />
hiszen egy jól méretezett rendszerrel<br />
átlagosan 18-20 százalékos megtakarítást<br />
tudnak ügyfeleink elérni.<br />
A digitális fogyasztással szemben<br />
támasztott növekvő igények összetettebb<br />
hibrid környezetet hoznak<br />
létre, amely magában foglalja a vállalati,<br />
a felhő- és a peremadatközpontokat.<br />
Milyen megoldások vannak a<br />
hibrid IT-környezetek kihívásainak<br />
kezelésére?<br />
A pandémia alatt felpörgött digitalizáció<br />
révén a felhő szerepe láthatóan megnőtt,<br />
ezzel párhuzamosan az edge megoldásokat<br />
– amelyek a <strong>szám</strong>ítási kapacitások<br />
egy részét a felhasználás helyéhez kötik –<br />
is egyre több vállalkozás keresi, aminek<br />
többek között optimalizációs, biztonsági<br />
és nem utolsósorban adatvédelmi okai is<br />
vannak. Ahhoz, hogy a felhő, az edge és a<br />
lokális hálózat együttműködése megfelelően<br />
összhangba kerüljön, az EcoStruxure<br />
IT Advisor megoldást javaslom. Ez<br />
a felhőalapú eszköz- és tervezőszoftver<br />
lehetővé teszi az adatközpont kezelőinek<br />
az üzemeltetési költségek csökkentését<br />
és a hasznos működési idő tervezését<br />
a pontos eszközadatokhoz való könnyű<br />
hozzáféréssel és az optimalizált kockázatkezelést<br />
lehetővé tevő hatásszimulációval,<br />
az elemzések pedig elősegítik a kapacitástervezést<br />
is. Fontos leszögezni, hogy egy<br />
adatközpontnak mindig szolgáltatni kell,<br />
a fenntarthatóság, a megbízhatóság pedig<br />
néha ezzel ellentétes, egyensúlyt ebbe<br />
az informatikai innováció hozhat, ami<br />
hatékonnyá teszi az operatív működést.<br />
Mi a véleménye a hazai helyzetről?<br />
Egy pohár lehet félig üres és félig tele<br />
is. A legfontosabb kérdés, hogy rendelkezünk-e<br />
a megfelelő szemlélettel és<br />
jelen van-e a fejlődés. Bár még messze<br />
vagyunk a tökéletestől, egyáltalán nem<br />
rossz a hazai helyzet. Megfelelő a szabályozási<br />
környezet, megvan az akarat és az<br />
elvárás, és szerencsére rendelkezésre<br />
állnak megfelelő eszközök, best practice<br />
megoldások, amiben stratégiailag fontos<br />
szerepet játszik a Schneider Electric is.<br />
Jó hír, hogy a következő EU-ciklusban a<br />
fenntarthatósággal kapcsolatos fejlesztésekre<br />
komoly pályázati források válnak<br />
elérhetővé. Amennyiben a kormányzat, a<br />
szabályozási rendszer, a piaci szereplők<br />
és a végfelhasználói oldal jól együtt tud<br />
működni, jó esély van arra, hogy megközelítsük<br />
a célokat, noha nem kis kihívás<br />
az EU által kitűzött 55%-os csökkentés az<br />
üvegházhatású gázok esetében 2030-ig.<br />
Muszáj lépnünk, remélem, mindenki érzi,<br />
hogy mekkora ennek a súlya, arra biztatok<br />
mindenkit, hogy tegye meg a szükséges<br />
lépéseket!<br />
6 | | <strong>2021.09.08.</strong>
AKTUÁLIS<br />
Szorosan a felhasználói<br />
trendek nyomában<br />
Ma már a szervezetek sikere és versenyképessége<br />
múlik azon, hogy képesek-e<br />
jól kezelni, elemezni és hasznosítani<br />
az adataikat. A Micro Focus szakértői<br />
szerint ehhez olyan szemléletmódra<br />
van szükség, amely az adatokat és az<br />
embert is egyaránt figyelembe veszi,<br />
így lehetővé téve, hogy az információkat<br />
hatékonyan fel tudják használni az üzleti<br />
döntéshozatalban.<br />
Az IDC nemrég kiadott vezetői összefoglalója<br />
szerint jelenleg sokféle elvárással<br />
és lehetőséggel találkoznak a<br />
vállalatok az adatkezelés terén. Egyfelől<br />
folyamatosan nő az adatok mennyisége,<br />
amit az előírásoknak megfelelő módon<br />
kell kezelniük. Másfelől ezeket az információkat<br />
azonnal elemezni és hasznosítani<br />
is kell, hogy a cégek követni tudják a<br />
felhasználói trendeket.<br />
A Micro Focus szakértői szerint az<br />
adatok hatékony kezeléséhez napjainkban<br />
olyan módszerre van szükség, amely az<br />
adatokat és az embereket együttesen<br />
veszi figyelembe. Ez a fajta megközelítés<br />
lehetővé teszi, hogy az információkat<br />
hasznosítani tudják az üzleti döntéshozatalban,<br />
miközben az alkalmazottak<br />
egyszerűen férnek hozzá a munkájukhoz<br />
szükséges adatokhoz. A szemléletmód<br />
kialakításában és fenntartásában segítséget<br />
nyújthat például a Micro Focus<br />
Information Management & Governance<br />
portfóliója. Ez a termékkínálat minden<br />
szükséges elemet tartalmaz ahhoz, hogy<br />
Hírmozaik<br />
ceginfo.computerworld.hu<br />
rálátást adjon az adatokra és azok kezelésére,<br />
bárhol is legyenek azok: az adatközpontban,<br />
a felhőben, az IoT- és edge<br />
eszközökön vagy éppen a felhasználók<br />
gépein.<br />
Díjazták a privátbanki és<br />
vagyonkezelési szakma<br />
legjobbjait<br />
A privátbanki szakma ismét megválasztotta<br />
a legkiemelkedőbb teljesítményű<br />
szolgáltatókat a Blochamps Capital Kft.<br />
díjátadó ünnepségén. Az először 2015<br />
szeptemberében megrendezett Private<br />
Banking Hungary díjátadó ünnepség<br />
mára olyan magas színvonalú díjazássá<br />
vált, mely tartósan nívós elismerés a<br />
győzteseknek. A díjátadó különlegessége,<br />
hogy a jelölteket a privátbanki<br />
szolgáltatók, azaz a versenytársak értékelik,<br />
így pontos képet kínál a szakmai<br />
teljesítményekről.<br />
Az idei év üzletágfejlesztője díjat együttesen<br />
nyerte el az MKB Private Banking, a<br />
Takarékbank és a Budapest Bank a Bankholding<br />
vagyonkezelési és privátbanki<br />
szervezeti, üzletfejlesztési és működési<br />
struktúra építési projektjeinek kapcsán.<br />
Az Egy Ügyfélre Jutó Legnagyobb<br />
Kezelt Vagyon Méret Díját idén az MKB<br />
Private Banking vihette haza.<br />
Private Banking Hungary Alapkezelői<br />
Díj nyertesei Honics István (OTP Alapkezelő),<br />
Czifra Gábor (MKB-Pannónia Alapkezelő)<br />
és Juscsák György (J.P. Morgan).<br />
Először adták át a Prémium Banking<br />
Szolgáltatói Díjat, melynek a két díjazottja<br />
első helyen a Raiffeisen Premium<br />
Banking, illetve másodikként az Erste<br />
Premium Banking lett.<br />
Futótűzként terjedő<br />
konténertechnológia<br />
kiemelt szereplője a SUSE<br />
Hamarosan minden eszközön konténerizált<br />
programok fognak futni a legkisebb<br />
kütyüktől kezdve a legnagyobb<br />
berendezésekig, ezért jelentőségüket az<br />
elektromosságéhoz hasonlítják. Gyakran<br />
nehézséget okoz azonban a szervezeteknek,<br />
hogy ezt a nagy mennyiségű<br />
konténert egységesen és összehangoltan<br />
kezeljék, és el tudják osztani a terheléseket<br />
az egyes konténerek között. A SUSE<br />
szakértői szerint egy dedikált eszköz<br />
képes megoldást nyújtani az összes<br />
kapcsolódó nehézségre. A konténertechnológia,<br />
amelyet néhány éve kezdtek el<br />
egyre szélesebb körben használni, fontos<br />
kihívásokra nyújt megoldást a szervezetek,<br />
illetve a fejlesztő és üzemeltető<br />
csapatok életében.<br />
A Rancher konténermenedzsment-eszközzel<br />
egyetlen nagy, jól használható<br />
és jól átlátható rendszerben felügyelhető<br />
akár több ezer konténer, legyenek<br />
bárhol: a nyilvános vagy privát felhőben, a<br />
peremhálózatokon vagy a cég saját adatközpontjában.<br />
A Rancher minden szükséges<br />
eszközt és technológiát magában<br />
foglal, ezért egyszerre vezérlő rendszer,<br />
monitorozó eszköz és olyan megoldás,<br />
amellyel telepíthetők és kezelhetők a<br />
konténerek.<br />
Egy komoly napvihar<br />
internet-apokalipszist<br />
okozhat<br />
A SIGCOMM 2021 adatkommunikációs<br />
konferencián<br />
a Kaliforniai<br />
Egyetem kutatója előadásában<br />
kifejtette, hogy<br />
milyen károkat okozhat<br />
a globális internetnek<br />
egy gyorsan mozgó,<br />
mágnesezett naprészecskékből álló felhő.<br />
Az EU szerint a keresési és<br />
böngészési előzményeket ne<br />
használják a hitelpontozáshoz<br />
Az Európai Unió vezető<br />
adatvédelmi biztosa azt<br />
ajánlotta, hogy az olyan<br />
személyes adatokat,<br />
mint az internetes<br />
böngészési előzmények,<br />
ne használják fel<br />
a hitelpontok és a hitelképesség<br />
értékeléséhez.<br />
Az üvegchip<br />
az új kvantumarchitektúra<br />
kulcsa<br />
Az újrakonfigurálható,<br />
többmagos kvantum<strong>szám</strong>ítógépek<br />
megteremtését<br />
célozza az<br />
új IonQ chip, amely<br />
„párologtatott üvegre”<br />
és ionláncokra<br />
épül.<br />
<strong>2021.09.08.</strong> | | 7
KIS<br />
ENDRE<br />
AKTUÁLIS<br />
SOFTWARE AG<br />
Folyamatos integráció<br />
Digitalizációs platformként gyorsítja fel és teszi hozzáférhetővé a transzformációs törekvéseket,<br />
közöttük a felhő bevezetését a webMethods API-kat, mikroszolgáltatásokat és integrációt<br />
holisztikusan kezelő, új verziója. Az ARIS és az SAP Enable Now együttműködésével pedig a<br />
vállalatok a folyamatok átalakítását is könnyebben menedzselhetik.<br />
Teljesen egyetértenek az IT-vezetők a digitális<br />
transzformáció megítélésében, derült ki<br />
a Software AG kutatásából. A tavaly novemberi<br />
felmérés során – amelyet a szállító megbízásából<br />
a Regina Corso Consulting készített több 600<br />
informatikai vezető körében – a megkérdezettek 97<br />
százaléka mondta ugyanis, hogy vállalata 2020-ban<br />
digitális átalakuláson ment keresztül, és ilyen célú<br />
beruházásait, fejlesztéseit idén is folytatni fogja.<br />
A válaszadók hasonlóan nagy arányban (95-97<br />
százalék) jelentették ki, hogy meggyőződésük<br />
szerint a technológia növelte vállalatuk állóképességét,<br />
és a járványválsághoz hasonló helyzetek<br />
kezelését a jövőben is megkönnyíti majd <strong>szám</strong>ukra.<br />
Feltárta ugyanakkor a kutatás azt is, hogy a<br />
digitalizációs prioritások és stratégiák tekintetében<br />
az IT-vezetők tábora már jóval megosztottabb. A<br />
megkérdezettek fele (50 százalék) például konszolidálná,<br />
míg közel fele (48 százalék) inkább diverzifikálná<br />
a vállalatánál bevezetett technológiák<br />
portfólióját. Az informatikai vezetők ugyancsak 48<br />
százaléka a termékek és a folyamatok átalakításában<br />
látja a legsürgetőbb feladatot, valamivel több mint<br />
fele (52 százalék) viszont az ügyfélszolgálat és -támogatás<br />
javítását tartja a legfontosabb teendőnek.<br />
...a vállalatok digitális<br />
átalakulásában az integráció<br />
és a folyamatmenedzsment<br />
mindenképp kulcsszerepet játszik<br />
Megoszlik a válaszadók véleménye abban a<br />
kérdésben is, hogy a digitalizációs törekvések kinek<br />
kedvezzenek inkább, az ügyfeleknek, az alkalmazottaknak<br />
vagy általában az üzletnek. Az idei beruházások<br />
vonatkozásában az IT-vezetők többsége<br />
(67 és 51 százaléka) a felhőt és az 5G-t, közel fele<br />
(43 százaléka) pedig a mesterséges intelligenciát<br />
és az integrációt is az alapvető fontosságú technológiák<br />
közé sorolta.<br />
Kövessenek azonban bármilyen stratégiát vagy<br />
alakítsanak ki bármilyen technológiai portfóliót,<br />
a vállalatok digitális átalakulásában az integráció<br />
és a folyamatmenedzsment mindenképp kulcsszerepet<br />
fog játszani.<br />
API-k, mikroszolgáltatások és<br />
az integráció<br />
Ma már elképzelhetetlen, hogy egy korszerű vállalat<br />
hálózatba kapcsolt informatikai környezet támogatása<br />
nélkül működjön, ezért az integrációra,<br />
a különböző rendszerek, alkalmazások, szervezeti<br />
egységek és felhasználók gyors és hatékony<br />
összekapcsolására nagyobb az igény, mint valaha<br />
– értett egyet a válaszadók 92 százaléka abban a<br />
felmérésben, amelyet a Software AG megbízásából<br />
a Vanson Bourne készített 950 IT-vezető megkérdezésével.<br />
A kutatás (Annual APIs and Integration<br />
Report) szerint a vállalatok túlnyomó többsége az<br />
alkalmazásprogramozási interfészek (API-k), a<br />
mikroszolgáltatások és az integrációs megoldások<br />
lehetőségeit is igyekszik kiaknázni. Tíz IT-vezető<br />
közül nyolc mondta, hogy a vállalatánál zajló digitalizációs<br />
projektekben API-kat (79 százalék) és<br />
mikroszolgáltatásokat (81 százalék) használnak,<br />
integrációs megoldásokat pedig a szervezetek 99<br />
százaléka alkalmaz.<br />
De miközben az IT-vezetők egyöntetűen elismerik<br />
az API-k, a mikroszolgáltatások és az integrációs<br />
megoldások előnyeit, válaszaikból az is kiderül,<br />
hogy e széles körben elterjedt technológiák használata<br />
korántsem mentes a kihívásoktól, amelyek a<br />
lehetőségek még teljesebb kiaknázását is gátolják.<br />
8 | | <strong>2021.09.08.</strong>
AKTUÁLIS<br />
A válaszadók mintegy fele (40-50 százaléka) mindhárom<br />
technológia esetében a szükséges szakértelem<br />
korlátozott elérhetőségét, a bonyolultságot,<br />
a felügyeletet, a biztonságot, a méretezést és a<br />
rendelkezésre álló pénzügyi keret behatároltságát<br />
említette a főbb nehézségek között.<br />
Mindez arra utal a Software AG szerint, hogy<br />
az integrációs igények növekedésével és mind<br />
kifinomultabbá válásával az API-k, a mikroszolgáltatások<br />
és az integrációs megoldások nem<br />
kezelhetők úgy, mint egymástól különálló technológiák<br />
– olyan átfogó megoldásoké a jövő,<br />
amelyek mindhármat csomagban tartalmazzák,<br />
így az integráció holisztikus megközelítését<br />
teszik lehetővé. A megkérdezett IT-vezetők szinte<br />
mindegyike (97 százalék) egyetértett abban, hogy<br />
az ilyen átfogó, egységes megközelítés <strong>szám</strong>os<br />
előnnyel jár: növeli a hatékonyságot, és időt takarít<br />
meg, nagyobb ügyfél-elégedettség elérését teszi<br />
lehetővé, elősegíti az ügyfelek jobb megismerését,<br />
felgyorsítja a piacra lépést, és hosszú távon költségcsökkentéshez<br />
segíti az üzletet – ezek mindegyikét<br />
a válaszadók 44-51 százaléka említette<br />
példaként.<br />
..támogatást nyer a szervezeti<br />
kultúra fejlesztése is, ami<br />
elengedhetetlen a digitalizáció<br />
sikeréhez<br />
Az IT-vezetők zöme (93 százalék) meggyőződéssel<br />
mondta, hogy az API-k és a mikroszolgáltatások<br />
használatát integrálni tudó vállalatok<br />
mindebben sikeresebbek lehetnek versenytársaiknál.<br />
Kiderült ugyanakkor az is, hogy a három<br />
technológia kombinált alkalmazásában mostanáig<br />
mindössze 1 százalékuk lépett előre. A többiek<br />
felzárkózását segítheti a Software AG webMethods<br />
platformjának új kiadása, amely az API-kat,<br />
az integrációt és a mikroszolgáltatásokat is kezeli.<br />
A webMethods új kiadása a szállító szerint AI- és<br />
ML-képességekkel, grafikus szerkesztőkkel, húzd<br />
és ejtsd elven működő kezelőfelületekkel, a felhőkonnektorok<br />
és integrációs sablonok megosztását<br />
segítő online közösséggel, DevOps- és konténertámogatással,<br />
valamint AppMesh szolgáltatásarchitektúrával<br />
teszi egyszerűbbé és gyorsabbá<br />
a digitális transzformációt, beleértve a felhőmigrációt<br />
és a hibrid környezetek összekapcsolását is.<br />
Folyamatátalakítás és<br />
-automatizálás egyszerűbben<br />
Könnyebben vezethetik be és finomíthatják hatékonyabbá<br />
folyamataikat a vállalatok az ARIS és az SAP<br />
Enable Now közötti, új integrációnak köszönhetően.<br />
Az ARIS a Software AG folyamatmenedzsment és<br />
-optimalizációs megoldása, az SAP Enable Now<br />
pedig a folyamatok átalakítását segíti a transzformációs<br />
ismeretek és dokumentációk házon belüli<br />
megosztásával és oktatástámogatással. A két<br />
összekapcsolt megoldással a szervezetek egyszerűbben<br />
és pontosabban mérhetik fel, folyamataikon<br />
hol és miként szükséges változtatniuk a jobb működéshez,<br />
majd az átalakításokat gyorsabban végezhetik<br />
el és kommunikálhatják az érintettek felé.<br />
Az ARIS és az SAP Enable Now között egyszerűsített<br />
interfész segíti a folyamatmodellek és a<br />
hozzájuk kapcsolódó dokumentációk szinkronizálását,<br />
a fájlok és a linkek automatikus kezelését,<br />
valamint a dokumentációk karbantartását. A szállító<br />
szerint a két alkalmazás integrációja ezáltal nagy<br />
teljesítményű, értékalapú megoldásként támogatja<br />
a munkaerő oktatását a digitális átalakulás dinamikus<br />
környezetében, megkönnyítve a releváns<br />
változtatások elvégzését.<br />
Az SAP megoldások bevezetésének sikere vagy az<br />
S/4HANA migráció eredményessége is azon múlik,<br />
hogy a változást miként fogadják a végfelhasználók,<br />
mondta Marc Vietor, a Software AG ARIS-ért felelős<br />
igazgatója. Az ARIS és az SAP Enable Now<br />
integrációjával minden alkalmazott a transzformáció<br />
részesévé válhat, így hathatós támogatást<br />
nyer a szervezeti kultúra fejlesztése is, ami<br />
elengedhetetlen a digitális átalakulás sikeréhez.<br />
Együttműködésre lépett egyébként a Software<br />
AG az Automation Anywhere-rel is, hogy a robotizált<br />
folyamatautomatizálás (robotic process automation,<br />
RPA) skálázásában segítse a vállalatokat. Az ARIS<br />
platform folyamatbányászó és -kezelő képességeivel<br />
két oldalról támogatja az Automation Anywhere<br />
RPA megoldását, a szervezetek így nemcsak az<br />
automatizálás újabb lehetőségeit ismerhetik fel<br />
könnyebben, hanem hatékonyabban menedzselhetik<br />
automatizált munkafolyamataikat is.<br />
<strong>2021.09.08.</strong> | | 9
KIS<br />
ENDRE<br />
AKTUÁLIS<br />
Esélyes klímasemlegesség<br />
Nem vezet feltétlenül karbonkatasztrófához a világ gyorsuló digitális átalakulása a Schneider<br />
Electric tanulmánya szerint. Innovációval a klímasemlegesség is elérhető az IT-ágazatban, de<br />
keményen meg kell érte dolgozni, mert az energiahatékonyság a hálózat táguló peremén jóval<br />
kisebb, mint a felhőméretű adatközpontokban.<br />
Digitális univerzumunk a járványhelyzetben<br />
hirtelen nagyot nőtt. Fizikai világunk a korlátozások<br />
következtében egyre szűkebbé vált,<br />
de ezt az online térben fokozott aktivitással ellensúlyoztuk.<br />
A videókonferencia-szolgáltató Zoom<br />
felhasználói tábora 2020 első negyedében 10 millióról<br />
200 millió főre gyarapodott, világszerte 1,2<br />
milliárd diák váltott távoktatásra, munkavállalók<br />
milliói pedig otthoni munkára, és bolygónk lakosságának<br />
fele a streaming, illetve az üzenetküldő<br />
szolgáltatások, a közösségi média használatával is<br />
minden eddiginél több időt töltött. A dolgok internetére,<br />
mesterséges intelligenciára és más technológiákra<br />
épülő, adatéhes alkalmazások gyors<br />
térhódítása azonban már a COVID-19 előtti időktől<br />
fogva lendületesen növeli az IT-szektorhoz köthető<br />
energiafogyasztást.<br />
A társadalom egészére kihat ezért, hogy az<br />
iparág miként szolgálja ki a világ növekvő digitális<br />
étvágyát, és akár a klímaváltozás elleni küzdelmet<br />
is akadályozhatja. Tévedés lenne ugyanakkor azt<br />
feltételezni, hogy a mind nagyobb digitális aktivitást<br />
elkerülhetetlenül katasztrofális mértékűvé váló<br />
széndioxid-kibocsátás fogja kísérni – mutatott rá<br />
új tanulmányában (Digital Economy and Climate<br />
Impact) a Schneider Electric. A digitális gazdaság<br />
klímahatását elemző jelentés emlékeztet rá, a<br />
megújuló energiaforrások előtérbe kerülése<br />
mellett az IT-ágazatban zajló, folyamatos innováció<br />
is oda vezet majd, hogy a szektor a technológia<br />
mind kiterjedtebb és intenzívebb használata mellett<br />
is egyre kevesebb üvegházhatású gáz kibocsátásával<br />
fogja terhelni a légkört. Szükséges ezért,<br />
hogy az iparág szereplői folyamatosan keressék és<br />
kiaknázzák az energiahatékonyság és a fenntarthatóság<br />
újabb lehetőségeit.<br />
Energiaéhes peremhálózatok<br />
Különböző elemzések szerint 2020-ban az<br />
IT-szektor a világ energiafogyasztásának 5-15<br />
százalékát jegyezte. A Schneider Electric saját<br />
modellje ezt az arányt 8 százalékra teszi, vagyis<br />
az iparág tavalyi energiaigényét 1900 terawattóra<br />
(TWh) körüli mennyiségben határozza meg.<br />
Számos előrejelzés készült a világ IT-vonatkozású<br />
energiafelhasználásának várható alakulásáról is<br />
– a legborúlátóbb forgatókönyv alapján ez az energiaigény<br />
ötévente meg fog duplázódni.<br />
A Schneider Electric prognózisa szerencsére<br />
ennél biztatóbb. A szállító <strong>szám</strong>ításai szerint az<br />
IT-szektorhoz köthető energiafogyasztás 2030-ig<br />
világszinten közel 50 százalékkal fog nőni,<br />
amikorra eléri a 3200 terawattórát. A digitális<br />
gazdaság energiaigénye eszerint az előrejelzési<br />
időszak végéig évente átlagosan 5 százalékkal lesz<br />
nagyobb. Az energiatermelés szénmentesítésére<br />
tett erőfeszítéseknek köszönhetően azonban az<br />
iparághoz köthető üvegházhatású gázkibocsátás<br />
az évtized végéig legfeljebb 26 százalékkal nőhet<br />
majd.<br />
Tanulmányában a Schneider Electric emlékeztet<br />
arra is, hogy az IT-szektor 2015-2020 között minden<br />
szegmensben jelentősen növelte az energiahatékonyságot,<br />
így az energiaigény abban az időszakban<br />
évente átlagosan 2 százalékkal nőtt. Az elért<br />
eredmények különösen a PUE-értéküket (power<br />
usage effectiveness) egyre lejjebb szorító adatközpontokban<br />
és a 4G technológiára váltó mobilhálózatokban<br />
voltak látványosak, az internetes (IP)<br />
adatforgalom zömét bonyolító vezetékes hálózatok<br />
energiahatékonysága valamivel kisebb mértékben<br />
javult.<br />
A növekvő energiaigény 75 százaléka 2030-ig<br />
is az adatközpontokban és az adathálózatokban<br />
jelentkezik majd, amiben a nagy adathoz és a<br />
mesterséges intelligenciához köthető <strong>szám</strong>ítási-feldolgozási<br />
és tárolási igény lendületes növe-<br />
10 | | <strong>2021.09.08.</strong>
AKTUÁLIS<br />
kedése, valamint a mobilhálózatok 5G-re váltása is<br />
nagy szerepet játszik. Az eszközgyártás és -használat,<br />
amely 2015-ig a szektor energiaigényének<br />
mintegy 70 százalékát adta, fokozatosan háttérbe<br />
szorul, részesedése 2030-ra 50 százalékra<br />
csökken, és csak minimális mértékben járul majd<br />
hozzá az energiafogyasztás növekedéséhez. De ami<br />
a hagyományos eszközök térfelén úgymond elvész,<br />
azt ellensúlyozni fogja iparág szintjén a gyorsan<br />
terjedő IoT-eszközök energiaigénye.<br />
Bár az IT-szektor üvegházhatású gázkibocsátása<br />
2030-ig várhatóan feleakkora mértékben nő majd,<br />
mint az iparág energiaigénye, a Schneider Electric<br />
fenntarthatóságot kutató intézete azt tanácsolja<br />
a szereplőknek, hogy mind informatikai, mind<br />
energetikai oldalon, komponensek és rendszerek<br />
szintjén is az energiahatékonyság további növelésére<br />
törekedjenek. Tanulmányában a szállító<br />
például külön felhívja a figyelmet a peremhálózatokra,<br />
amelyek PUE szempontjából sokkal kevésbé<br />
hatékonyak, mint a hiperskálázott adatközpontok,<br />
ezért fenntarthatóbbá tételük fontos feladat lesz.<br />
Fenntarthatóság hibrid<br />
környezetben<br />
Tanulmányának közreadásával egy időben a Schneider<br />
Electric frissítette EcoStruxure adatközponti<br />
infrastruktúra-felügyeleti megoldását, bővítette<br />
Galaxy szünetmentes áramforrásainak családját,<br />
és bemutatta új, egyfázisú szünetmentes tápegységét,<br />
az APC Smart-UPS Ultrát. A vállalatok<br />
mindhárom megoldással egyszerre növelhetik<br />
informatikai és adatközponti infrastruktúrájuk<br />
állóképességét és fenntarthatóságát.<br />
A vállalati adatközpontokból, felhőkből és<br />
peremhálózatokból felépülő, hibrid környezetek<br />
felügyeletét az EcoStruxure friss változata többek<br />
között a konfigurációk aprólékosan részletes, távoli<br />
kezelésével teszi könnyebbé. A rendszergazdák<br />
az EcoStruxure IT Expert központi felületéről<br />
figyelhetik és ellenőrizhetik például tetszőleges<br />
<strong>szám</strong>ú eszköz egészségi állapotát és biztonságát,<br />
azonosíthatják a meghibásodott hardvert, illetve<br />
beavatkozást igénylő konfigurációkat, és a problémákat<br />
távolról, pár kattintással orvosolhatják<br />
a kritikus infrastruktúrákban. Hasonló módon a<br />
konfigurációs beállításokat gyorsan és biztonságosan<br />
tolhatják ki az eszközök nagy tömegére, az<br />
EcoStruxure IT Advisor segítségével pedig távolról<br />
is feltérképezhetik a telepített eszközök függőségeit<br />
és a rendelkezésre álló szabad kapacitást,<br />
korlátlan <strong>szám</strong>ú rack szekrényben.<br />
Kompakt kialakítású, moduláris és méretezhető,<br />
200-500 kilowatt teljesítményű, háromfázisú<br />
UPS-ként érkezik a Galaxy VL, amely ECOnversion<br />
üzemmódban 99 százalékos hatékonyságot ér el.<br />
Újratervezett akkumulátorszekrényeivel fenntartható,<br />
nagy sűrűségű és innovatív energiatároló<br />
megoldást ad az adatközpontokban, ipari környezetekben<br />
és más, kritikus infrastruktúrákban,<br />
mondta a szállító. Az új szekrények egyébként<br />
kompatibilisak a Galaxy V sorozat minden modelljével.<br />
Az UL9540A tűzbiztonsági szabványnak<br />
megfelelő lítium-ion akkumulátoros Galaxy VL<br />
a hagyományos, savas (VRLA) ólomakkumulátorokhoz<br />
képest 70 százalékkal csökkenti az UPS<br />
lábnyomát és súlyát, és kétszer-háromszor rövidebb<br />
idő alatt tölthető újra, rendelkezésre állását<br />
pedig redundáns kialakítás növeli. A lítium-ion<br />
akkumulátorok nemcsak a telepítés, az üzemeltetés<br />
és a karbantartás, hanem a hűtés költségét<br />
is csökkentik, mivel a VRLA-megoldásoknál<br />
magasabb hőmérsékleten használhatók. A Galaxy<br />
VL akkumulátor-felügyeleti szoftvere valós idejű<br />
információkkal segíti az UPS menedzselését és<br />
ki<strong>szám</strong>ítható használatát, mondta a gyártó.<br />
Az APC Smart-UPS Ultra a Schneider Electric<br />
szerint a legkisebb és legkönnyebb egyfázisú, 3<br />
kilowattos UPS a piacon, amely igény szerint önállóan<br />
és rack szekrényben is telepíthető, falra vagy<br />
mennyezetre is szerelhető, ami az elosztott és<br />
peremhálózati környezetekben különösen előnyös<br />
tulajdonság. A tartós lítium-ion akkumulátorokat<br />
tartalmazó szünetmentes áramforrással a vállalatok<br />
időt és pénzt takaríthatnak meg, teljesítményét<br />
az EcoStruxure segítségével távolról, a<br />
felhőből optimalizálhatják.<br />
A Corporate Knights Global 100 Index rangsorának<br />
élén idén a világ legfenntarthatóbb vállalatává<br />
választott Schneider Electric szerint ilyen<br />
és hasonló megoldásokkal a szervezetek okosan<br />
és tudatosan lépéseket tehetnek azért, hogy a<br />
digitális technológiák mind kiterjedtebb használatát<br />
ne kísérje meredeken növekvő energiafogyasztás.<br />
<strong>2021.09.08.</strong> | | 11
SÓS<br />
ÉVA<br />
INTERJÚ / NISZ-ÜZEMELTETÉS<br />
Nagy Róbert,<br />
az Év Informatikai Vezetője<br />
A Vezető Informatikusok Szövetsége (VISZ) szokásos nyár végi<br />
rendezvényén adta át idei elismeréseit, az Év Informatikai Vezetője,<br />
valamint a fiatal szakemberek munkáját elismerő Braun Péter-díjat.<br />
Az<br />
Év Informatikai Vezetője<br />
(korábban Év CIO-ja) díjat,<br />
amely mára a vállalatok működésében<br />
egyre nagyobb szerepet kapó<br />
informatikai vezetők legnagyobb presztízsű<br />
szakmai elismerésévé vált, huszadik<br />
alkalommal adta át a hazai nagyvállalati<br />
felhasználókat tömörítő szakmai szervezet.<br />
Ahogy tavaly, úgy az idei jelöltek közül is két<br />
szakember tevékenységét tartotta különösen<br />
kiemelkedőnek a szakmai szervezetek<br />
képviselőiből és szakújságírókból álló<br />
– a <strong>Computerworld</strong> szerkesztőjét is sorai -<br />
ban tudó – bíráló bizottság. Az Év Informatikai<br />
Vezetője díjat a bizottság javaslatára a<br />
VISZ elnöksége 2021-ben Nagy Róbertnek,<br />
a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató<br />
Zrt. üzemeltetési vezérigazgató-helyettesének<br />
ítélte. A zsűri szerint a díjat<br />
elnyerő szakember az elismerést az MVISZ<br />
augusztusban tartott INFOGOLF rendezvényén<br />
vehette át.<br />
Nagy Róbert 11 év bankinformatikai<br />
mérnöki és vezetői tapasztalat és saját<br />
online fejlesztő kisvállalkozás után 2011-<br />
től a HungaroControl CIO-jaként dolgozott,<br />
mikor 2019 végén elvállalta a NISZ Zrt.<br />
üzemeltetési vezérigazgató-helyettesi<br />
pozícióját. A NISZ-nél az általa irányított<br />
ICT szervezet nagyjából a vállalat felét<br />
teszi ki lét<strong>szám</strong>ban, ez közel 750 főt jelent.<br />
Banki informatikai, légiforgalmi, kormányzati<br />
kritikus infrastruktúra tapasztalatai<br />
miatt fontosnak tartja az üzembiztonságot,<br />
a kiberbiztonságot, az üzleti szemléletű,<br />
szolgáltatásorientált működést, a folyamatalapú<br />
fejlesztést, a modern, felhatalmazó,<br />
“leadership” vezetési stílust.<br />
Változatos ICT-területeken volt lehetősége<br />
felépíteni és vezetni csapatokat, mint a<br />
nagyvállalati hálózatok, alkalmazások,<br />
alapinfrastruktúra, service desk, vállalati<br />
IT-stratégia, szolgáltatástervezés, fejlesztés<br />
és üzemeltetés, szolgáltatás és folyamat<br />
menedzsment, kibervédelem. A CANSO<br />
Air Traffic Management – Kiberbiztonsági<br />
munkacsoportjának, és a SWIM Common<br />
PKI Executive Irányító Bizottságának tagja<br />
volt, évekig végzett nemzetközi munkát.<br />
Tíz évig tanított japán kardvívást, a Kokusai<br />
Shinendo Renmei (egy nemzetközi harcművészeti<br />
szervezet) szövetség oktatója. Magát<br />
úgy jellemzi, mint természet- és állatbarát,<br />
kutyás és a fenntartható fejlődés támogatója.<br />
Ha teheti, naponta fut terepen vagy<br />
úton.<br />
Miért tartotta fontosnak,<br />
hogy pályázzon erre a díjra?<br />
Egyik részről természetesen azért, mert<br />
kaptam jelölést. Másik részről pedig,<br />
mint saját motivációm, fontosnak tartom<br />
a vezetők szerepvállalását eseményeken,<br />
konferenciákon, előadásokon, koalíciókban.<br />
Továbbá fontosnak tartottam az összetett<br />
vezetői felelősséget: hogy amilyen nagyságrendű<br />
változásokat vittünk végig, amekkora<br />
munka befektetéssel és azzal a meggyőződéssel,<br />
hogy ez jó irányba viszi a vállalatot és<br />
ennek kapcsán lényegében az elektronikus<br />
közszolgáltatásokat is, annak érdemes<br />
még nagyobb hangsúlyt adni. Annak, hogy<br />
változik és változhat az, amiről sokszor úgy<br />
gondoljuk, hogy túl nagy és túl összetett<br />
ahhoz, hogy az önálló dinamikáján túl változtatható<br />
lenne. Aztán a tanulság az, hogy kell<br />
is és lehet is, csak hatalmas munka. Ez egy<br />
vice versa helyzet onnan nézve, hogy egy<br />
ilyen elvállalt munkaköri feladat tesz ilyet<br />
lehetővé, így szerepe van benne a munkahelynek,<br />
a vezetőnek, aki megbízott ezzel,<br />
a csapatnak, akikkel ezt végigcsináltam és<br />
a kollégáknak, akik a változás szereplői. Így<br />
nézve azért is érdemes belevágni ilyesmibe,<br />
hogy a végén aztán mindenki úgy érezze,<br />
részese ennek. Remélem, sokan így is érzik.<br />
Hasznosnak tartottam végiggondolni az<br />
elmúlt időszak elvégzett feladatait is és<br />
magamban értékelni azokat valamilyen<br />
rendszerben. Talán ezeket emelném ki.<br />
Miben lesz más egy ITvezető<br />
élete egy ilyen<br />
szakmai elismerés után?<br />
Szerintem nem lesz más. A feladatom<br />
ugyanaz lesz, mint eddig is, a szervezet<br />
és a vállalati kultúra fejlesztése pedig egy<br />
folyamatosan futó történet, amely nem áll<br />
meg. Ez egy pár fejezet lezárása úgy, hogy<br />
a könyvet be nem csukva tovább olvassuk.<br />
Persze az eddig is sűrű életembe most még<br />
bele kell sűríteni sok beszélgetést, interjút<br />
is. Nagyon sokan gratuláltak, ezt itt is<br />
megköszönöm! Jó érzéssel tölt el egy ilyen<br />
díj és ez ad ilyenkor még további motivációt<br />
és lökést a folytatáshoz! Megpróbálom<br />
12 | | <strong>2021.09.08.</strong>
INTERJÚ / NISZ-ÜZEMELTETÉS<br />
ezt az energiát tovább adni! Jár vele még a<br />
példamutatás érzése és felelőssége, valamint<br />
az is, hogy ha fontos üzenetem van,<br />
akkor nagyon gondoljam végig, miként lehet<br />
azt jól átadni.<br />
Mi az a kiemelkedő<br />
teljesítmény, amit ezzel a<br />
díjjal ismert el a szakma?<br />
Úgy gondolom, hogy a szakmai értékelők<br />
szempontjából ennek egyik eleme maga a<br />
feladat nagyságrendje volt. A szolgáltatás<br />
portfolió méretéből fakadóan itt nem csak<br />
óriási szolgáltatási, technológiai kontingensről,<br />
hanem hatalmas szervezeti struktúráról<br />
is beszélünk. Tehát innovatívan<br />
kellett hozzáállni. Négylépcsős szervezetfejlesztési<br />
tervet építettünk fel nemzetközi<br />
gyakorlatok alkalmazásával és aztán<br />
hajtottuk végre közel 1 év alatt. A vízióm<br />
az volt ebben, hogy az üzemeltetésből egy<br />
rugalmas infokommunikációs szolgáltató<br />
szervezet épüljön. A szervezetfejlesztés<br />
mellett ez átpozícionálás is.<br />
Emellett az is külön kihívás volt, hogy<br />
az átalakítás kezdetekor megérkezett a<br />
pandémia. Lényegében a szervezetfejlesztést<br />
home office alatt kellett elvégezni.<br />
Igyekeztünk kiépíteni új funkciókat is,<br />
modernizálva a szervezetet. A megváltozott,<br />
pandémiás működési rendünk<br />
sok információt és eszközkészletet adott<br />
az elemzéshez, de a kihívás mértékét is<br />
növelte. Fejlesztettünk a műszaki területen<br />
a technológiai stratégiaalkotás és<br />
nyomon követés funkción, központosítottuk<br />
az ottani üzleti tervezést egy CTO’s office<br />
jellegű terület kialakításával, megújítottuk<br />
a minden eseménykezelés idegközpontjának<br />
<strong>szám</strong>ító SMC-t, azaz a szolgáltatásirányítási<br />
központot. Központosított és jobban digitalizált<br />
változáskoordinációt építettünk.<br />
Elérendő célok tekintetében pedig végig<br />
figyelembe vettük, hogy költség, rugalmasság,<br />
minőség és hitelesség szempontjából<br />
értékteremtő legyen,.<br />
A megváltozott, pandemiás működésben<br />
és a gyors igények kezeléséhez erősen és<br />
azonnal kellett próbálkozni, hogy agilis<br />
vezetői hozzáállást és döntéshozást képviseljünk,<br />
szükség esetén távmunkában.<br />
Aztán a vállalati folyamatok fejlesztése<br />
miatt lényegi elem volt a vállalati támogató<br />
rendszerek irányításának és fejlesztésének<br />
központosítása is.<br />
A technológiai, üzemeltetési területek<br />
fejlesztése tulajdonképpen nem más, mint<br />
a vállalati szolgáltatások fejlesztése. Ez<br />
pedig a lánc végén, a közigazgatás digitális<br />
szolgáltatásaiban optimalizált, hatékonyabb,<br />
olcsóbb és jobb minőségű szolgáltatások<br />
nyújtását kell eredményezze. Mindezt pedig<br />
olyan módon kellett megvalósítanunk, hogy<br />
az egészség és a szolgáltatási szint megőrzése<br />
is szemünk előtt legyen. Az állam<br />
működése nem állhat meg, tehát az ezt<br />
kiszolgáló informatika sem.<br />
Mit tart a legfontosabbnak<br />
a munkája során?<br />
A legfontosabbnak a kollégáimat tartom<br />
és az együttműködésük minőségét. Ez a<br />
kulcsa mindennek! Az, hogy a stratégiához,<br />
a célokhoz, a feladatokhoz, valamint<br />
minden új kihíváshoz megfelelő információval,<br />
eszközkészlettel (ami alatt technikai,<br />
folyamati-szabályozási, humán oldalit is<br />
értek) döntési jogkörrel, motivációval,<br />
kíváncsisággal és hajlandósággal legyenek<br />
felruházva. Az önállóan haladó, tanuló szervezet<br />
képe lebeg mindig a szemem előtt.<br />
Úgy gondolom, hogy vállalati stratégiát ezt<br />
figyelembe véve kell építeni. Technológiai<br />
felsővezetőként is – amellett, hogy igyekezni<br />
kell multidiszciplinárisnak lenni – leginkább<br />
ennek a közegnek a megteremtésén kell<br />
munkálkodni és tudatosan kell alakítani a<br />
kultúrát.<br />
Milyen trendeket lát<br />
a saját szakterületén?<br />
A teljes infokommunikációs szektoron<br />
belül, szűkebben az államigazgatási ICT-t<br />
nézve, a közeljövőben várható trendek<br />
érkezését a pandémia felgyorsította, így<br />
a válaszokat is hamarabb kellett kidolgozni<br />
hozzá. Mindemellett, véleményem<br />
szerint ma már a technológiai, a humán,<br />
a folyamat és módszertan, valamint a<br />
szolgáltatás jellegű trendek gyorsulása<br />
is megfigyelhető. Egyre fontosabbá válik<br />
az automatizálás, vagyis az egyszerűbb<br />
ismétlődő feladatokat inkább végezze el a<br />
gép, az ember pedig minden olyat, amihez<br />
kreativitás szükséges. Ennek köszönhetően<br />
egyre inkább terjednek a mesterségesintelligencia-alapú,<br />
a gépi tanulást használó<br />
megoldások, sőt, az ügyfélszolgálati<br />
folyamatokban, a kormányablakokban<br />
például pilot jelleggel, illetve az Ügyfélkapun<br />
chatbot formájában már találkozhatunk<br />
is velük. Biztos vagyok abban, hogy<br />
az MI pillanatokon belül széles körben ott<br />
lesz a kibervédelmi megoldásokban, a<br />
nagy datacenterek és állami felhőszolgáltatások<br />
üzemeltetésénél és a felügyeleti<br />
rendszerekben szintén. Az automatizáció<br />
és a magasszintű MI-támogatás a NOC,<br />
SOC központokban is növekedni fog. A<br />
felhő alapú technológián nyújtott funkciók<br />
fejlesztéseire és a további kiszolgált<br />
ügyfélkör igényekre is fel kell készülni.<br />
A szektorban az érettebb governance és<br />
szervezeti modellek, a folyamatautomatizálás<br />
erősödése, az agilis, DevOps és más<br />
modern működési modellek, módszertanok<br />
elterjedése is várható. A fenti technológiákra<br />
építve folyamatosan fejlődni<br />
fog a szolgáltatásmenedzsment, mégpedig<br />
olyannyira, hogy az ügyfelek, a partnerek<br />
és maga az üzemeltetés is rugalmasabban<br />
tud tevékenykedni – ez azonban az államigazgatásban<br />
várhatóan később érkezik<br />
meg, mint más szektorokban, tekintve a<br />
kritikusságát.<br />
Ahogy változik a munka világa, bár<br />
lassan reagálva, de az államigazgatásban<br />
is kialakul a távmunka rendszere, azonban<br />
az ezt kiszolgáló ICT szervezet, a NISZ<br />
ugyanazon a munkaerőpiacon harcol a<br />
szakemberekért, mint mindenki más, ezért<br />
azonnali válaszokat kell adjon az ilyen<br />
jellegű kérdésekre. Mivel rendkívül erős<br />
a verseny a szakemberekért, a trendek<br />
szerinti karrierlehetőségek, csomagok,<br />
kihívások biztosítása szükséges a versenyképesség<br />
fenntartásához. Továbbá a fenti<br />
gyorsuló változásokhoz megjelenő, egyre<br />
jobb hatékonyságot követelő oktatás és az<br />
ehhez kapcsolódó átképzések is szükségesek<br />
lesznek.<br />
Szolgáltatási szempontból már most is<br />
meghatározó, hogy az ügyfél, mint állampolgár,<br />
pontosan ugyanazt a minőségű<br />
szolgáltatást, ugyanolyan egyszerűen és<br />
gyorsan elérhető digitalizált formában<br />
várja el az államtól is, mint amit más szolgáltatásoknál<br />
már megszokott. Emiatt<br />
tovább fokozódik a már eddig is megjelent,<br />
„mindent mobil eszközön” elérhetőség<br />
igénye, amelyhez a hordozható megoldások,<br />
interoperabilitás, bigdata, megfelelő<br />
biztonság, azonosítási szolgáltatások<br />
továbbfejlesztése szükséges, továbbá<br />
egyszerűbb ügyintézéshez a jogszabályi<br />
háttérből fakadó akadályok már zajló,<br />
de még további elhárítása, a jogszabályi<br />
környezet további optimalizálása is. Mindezekre<br />
a tudatos készülés, a stratégia kidolgozása<br />
és a megfelelő szintű tudatosítás és<br />
oktatás biztosítása adhat megoldást.<br />
<strong>2021.09.08.</strong> | | 13
MÓRAY<br />
GÁBOR<br />
INTERJÚ<br />
ERP: nem csodaszer,<br />
de sok problémát megold<br />
Kulcsár Alexandrával, az erp-consulting.hu ügyvezető partnerével, és a <strong>Computerworld</strong> <strong>magazin</strong><br />
szakmai nagykövetével beszélgettünk a sikeres ERP-projektek műhelytitkairól.<br />
<strong>Computerworld</strong>: A COVID-járvány<br />
világszerte hatalmas lökést adott az<br />
ERP (integrált vállalatirányítási szoftver)<br />
projektek terjedésének. De vajon mik a<br />
sikeres bevezetés kritériumai?<br />
Kulcsár Alexandra: Rengeteg mítosz<br />
és túlzott elvárás lengi körül az ERP és a<br />
nagyobb lélegzetű digitalizációs transzformációs<br />
projekteket. A digitalizáció mára sok<br />
cégvezető szemében egyfajta „csodapirula”<br />
lett, ami minden bajra gyógyírt kínál, és<br />
varázsütésre kijavítja a vállalat működési<br />
hibáit. Sok cégnél tapasztalható, hogy<br />
amikor eluralkodik a káosz, a kivételkezelésen<br />
alapuló folyamatok és a többszörös<br />
adatrögzítésből adódó hibák sokasága,<br />
hirtelen megjelenik az igény: vezessünk<br />
be egy új ERP-rendszert, az majd minden<br />
problémát megold. Csakhogy a vállalati<br />
digitalizáció legfontosabb alapelve az adatok<br />
szintjén a shit-in – shit-out. Vagyis amikor<br />
nem tudjuk egyértelműen felrajzolni a folyamatokat,<br />
feltárni az igényeket, és azokból<br />
kirostálni az irreális vágyálmokat, akkor<br />
megágyaztunk egy sikertelen projektnek.<br />
Lehetetlen eredményes ERP-projektet<br />
bevezetni és működtetni olyan vállalatnál,<br />
amelynek nincsenek egyértelmű, dokumentált,<br />
a munkatársak felé jól kommunikált és<br />
ellenőrzött folyamatai, ellenőrzött adatai.<br />
CW: Milyen további okok vezethetnek<br />
az ERP-projektek kudarcához?<br />
KA: Az emberi és szervezeti tényező<br />
egyértelműen vezető bukási faktor: ha<br />
nincs normális feladatelosztás, delegálás,<br />
ha egy területre nem tudunk legalább<br />
két-két kulcsfelhasználót delegálni, ha nem<br />
tudunk elegendő időt és teret biztosítani a<br />
projekt <strong>szám</strong>ára, akkor bizony gond van. A<br />
legtöbb cégnél a 120 százalékosan leterhelt<br />
húzóemberek nyakába varrják a projekteket,<br />
akik operatív feladataik megtartása mellett<br />
képtelenek egy ERP/HR/CRM stb. rendszer<br />
bevezetését is menedzselni, ami önmagában<br />
is akár 60-80 százaléknyit venne igénybe a<br />
munkaidejükből. Aztán, ha a kulcsemberek<br />
elfáradnak, megbetegednek, vagy elmen -<br />
nek a cégtől, megrogynak az egyébként<br />
is kritikus projektek.<br />
CW: Ezek tehát az elkerülendő<br />
csapdák. De mi az, amire még feltétlenül<br />
szükségünk van a sikerhez?<br />
KA: A jól sikerült projekteket 5-8 hónapos<br />
előkészítés előzi meg, ahol a követelményeket<br />
elemezzük, folyamati hibákat<br />
tárunk fel, szoftvereket tendereztetünk,<br />
belső csapatot állítunk fel. Az egyik legfontosabb<br />
tapasztalatom: amit csak lehet,<br />
oldjunk meg standard szoftverekkel, kisebb<br />
fejlesztésekkel és testre szabásokkal. Ha a<br />
kiválasztott rendszer a valós igények legalább<br />
80 százalékát alapból lefedi, jó esély<br />
van a sikerre. Csak a nagyon speciális,<br />
valóban egyedi igényeket érdemes egyedi<br />
fejlesztésekkel lefedni. Inkább legózzuk<br />
össze a rendszereinket 2-3 standardközeli<br />
megoldásból, mint álljunk neki nulláról<br />
szoftvereket fejleszteni a vállalati ügyviteli<br />
folyamatok támogatására.<br />
CW: Van-e valami olyan sikerességi<br />
arány – akár a saját praxisban is –, amit<br />
megoszthatnánk olvasóinkkal?<br />
KA: A felmérések szerint az ERP-projektek<br />
50 százaléka kudarccal zárul. A szakértői<br />
támogatással előkészített és realista<br />
igényeket tartalmazó, jól ütemezett és<br />
költségekben nem alultervezett projektek<br />
jó eséllyel sikeresebbek. A saját projektjeink<br />
sikerrátája 95 százalék feletti,<br />
nyilván a szakértelem, a tapasztalat, a<br />
módszeresség, a folyamatos tanulás és a<br />
tudatosság, egy csipetnyi érzelmi intelligenciával<br />
fűszerezve, komoly eredményeket hoz.<br />
CW: Valójában nem is a szoftverek<br />
hibáiról vagy a szállítók teljesítményéről<br />
beszélünk?<br />
KA: Ez a legfájdalmasabb része a tapasztalatainknak:<br />
tízből hat-hét bukott projekt az<br />
ügyfélen úszik el, és nem a termékkel vagy a<br />
szállítóval van gond. Ha ugyanazt a szoftvert<br />
egy adott iparágban a konkurensek sikerrel<br />
vezették be, az nyilvánvalóan bizonyítja,<br />
hogy a hibát az előkészítésben és a felhasználói<br />
oldalon kell keresni. Ez ugyanakkor<br />
jó hír is, hiszen azt jelenti, hogy<br />
megfelelő előkészítés és szakértelem biztosítása<br />
mellett az ügyfél sikeresen tudja<br />
irányítani az eseményeket, és a projektet<br />
eredményesen tudja lezárni.<br />
CW: Tanácsadóként hogyan lehet segíteni<br />
az ügyfelek szervezeti gondjainak<br />
megoldását?<br />
KA: Az ún. hard elemek teljes skáláját<br />
lefedjük, és a projektvezetéstől a projektminőségbiztosításig<br />
<strong>szám</strong>os feladatban<br />
tudunk szakértelmet adni, beleértve a<br />
folyamatok újragondolását és a hiányzó<br />
belső szabályzatok megalkotását is. Most<br />
indul egy új üzletágunk, amely kimondottan<br />
a „soft” tényezőkkel foglalkozik majd: szer-<br />
14 | | <strong>2021.09.08.</strong>
INTERJÚ<br />
vezetfejlesztéssel, szervezeti diagnosztikával, változástámogatással.<br />
Százhúsz ERP-projekttel és 24<br />
év tapasztalattal a hátunk mögött olyan holisztikus<br />
szemléletet sikerült kialakítanunk, amely komoly<br />
hozzáadott értéket jelent, és segít teljes mértékben<br />
lefedni az igényeket.<br />
CW: A COVID-járvány milyen hatással van az<br />
iparágra? A pandémia okozta extrém körülmények<br />
dacára is voltak sikeres projektek?<br />
KA: A kényszerű home office <strong>szám</strong>os cégnél drámai<br />
hatással volt az üzletmenetre, emiatt azt látjuk, hogy<br />
rengeteg ERP-bevezetési és verzióváltási projektet<br />
hoztak előre, hogy menedzselni tudják a cégeket.<br />
Egyébként sem szoktunk unatkozni, de az elmúlt<br />
másfél évben nagyon sok új projektünk indult. Mi<br />
általában piaci projekteket viszünk magyar és multinacionális<br />
vállalatoknál. Most azonban egy olyan<br />
különleges feladaton dolgoztunk, amely minden<br />
tekintetben újat adott: a Büntetés-végrehajtásnak<br />
országos szinten van tíz gyártó gazdasági cége,<br />
és <strong>szám</strong>ukra vezettünk be egy teljes működést lefedő,<br />
felhőalapú SAP S4/HANA megoldást, mégpedig<br />
rendkívül rövid idő alatt. A munka során komoly<br />
akadályozó tényező volt a COVID, ennek ellenére<br />
sikerült határidőre lezárnunk a projektet, amely<br />
azóta egy régiós SAP Quality Awardot is elnyert.<br />
A projekt szakmai előkészítését és a teljes<br />
minőségbiztosítást mi végeztük, emiatt egy picit<br />
magunkénak érezzük a sikert.<br />
CW: Végül egy személyesebb kérdés. Egy<br />
lét<strong>szám</strong>ban férfiak uralta szektorban dolgozik<br />
hosszú évek óta. Tapasztalata alapján<br />
vannak-e olyan speciális készségek, amelyek<br />
kifejezetten egy nő jelenlétével teszik sikeresebbé<br />
a projekteket?<br />
KA: A nemzetközi trendek és elemzések alapján<br />
a nice leadership/újfajta vezetés eredményesebb<br />
minden más vállalatvezetési módszertannál. Ebben<br />
a módszertanban az ún. feminin skillek erőteljesen<br />
jelen vannak. Emiatt azt látom, hogy bár a tech szektorban<br />
alig 10-15 százalék a nők aránya, <strong>szám</strong>os<br />
olyan feladatkör van, amelyben a nők adottságaik,<br />
érzékenységük és kompromisszumokra törekvésük<br />
miatt eredményesebbek. Mi például erőteljesen<br />
törekszünk arra, hogy minden projektünkön dolgozzanak<br />
férfi és női tanácsadók is, mert a közös<br />
erőfeszítésből adódó energiáik eredményesebbé<br />
teszik a munkát.<br />
NTT DATA BUSINESS SOLUTIONS<br />
Fekete öves folyamatfinesz<br />
Beszéljünk minőségirányításról, megfelelésről, automatizálásról vagy digitalizációról,<br />
mindennek alapját a folyamatok alkotják – mondja Szűcs Tamás, az NTT DATA Business<br />
Solutions Kft. DBT üzletágának vezetője. – Folyamatok jelenítik meg minden szervezet<br />
működését, belőlük érthető meg, hol, mit, hogyan kell átalakítani ahhoz, hogy a vállalat jobban<br />
szolgálhassa ügyfeleit, növelje hatékonyságát, versenyképességét.<br />
Több mint húsz éve segíti ügyfeleit<br />
az NTT DATA Business Solutions<br />
Kft. csapata a folyamatok felmérésében,<br />
elemzésében, tervezésében, átalakításában<br />
és implementálásában, digitális<br />
megoldások bevezetésében, amit a folyamatmenedzsment<br />
keretrendszerét és<br />
modelljét megalkotó IDS Scheer ARIS<br />
architektúrájával, a piac legérettebb BPM<br />
megoldásával, valamint – a Software AG<br />
2009-es felvásárlása óta – fejlett integrációs<br />
és implementációs platformmal<br />
támogat.<br />
Működésüket ARIS-ban elemezve a<br />
szervezetek keretrendszert dolgoznak<br />
ki folyamataik stratégiai átalakításához<br />
– például iratkezelő rendszer és digitális<br />
aláírás bevezetéséhez, SAP-migrációhoz<br />
vagy rendszerek összekapcsolásához<br />
hibrid környezetben –, majd ezeket a stratégiákat<br />
megvalósítva egyszerre biztosítják<br />
a működés kiválóságát és a külső-belső<br />
megfelelést.<br />
– Nemcsak a rendszerekért felelő IT-csapatok<br />
közötti együttműködést tesszük rendkívül<br />
hatékonnyá, hanem a kommunikációt<br />
is az üzleti oldallal – mondta Szűcs Tamás.<br />
– Az ARIS-ban a projektcsapat figyelme<br />
kezdettől fogva kiterjed minden igényre és<br />
részletre, előre felméri a tervezett változtatások<br />
hatását, majd azokat automatikusan<br />
átvezeti a folyamatdokumentációkban is.<br />
Nincsenek utólagos meglepetések, váratlan<br />
következmények. Olyan gyors és pontos<br />
megvalósítást biztosítunk, amilyen az<br />
ARIS és a hozzá tartozó BPM-módszertan<br />
nélkül nehezen érhető el.<br />
Ráadásul a Software AG által folyamatosan<br />
továbbfejlesztett, immár RPA-t is tartalmazó<br />
ARIS a továbbiakban is támogatja a bevezetett<br />
megoldások, átalakított folyamatok<br />
életciklus-kezelését, az optimalizálás, automatizálás<br />
újabb lehetőségeinek azonosítását<br />
és kiaknázását – legyen szó akár rendszerfolyamatokról,<br />
akár munkafolyamatokról.<br />
<strong>2021.09.08.</strong> | | 15
MEIXNER<br />
ZOLTÁN<br />
FOLYAMATMENEDZSMENT<br />
Az üzleti folyamatok<br />
automatizálásának előnyei<br />
Alaposan megnőtt az üzleti folyamatok automatizálásának (BPA) jelentősége és<br />
sürgőssége az elmúlt egy évben.<br />
Sötét fellegek árnyékolták be az üzletmenet<br />
folytonosságát és a termelékenységet<br />
azután, hogy a COVID-19<br />
világjárvány miatt a különféle szervezetek<br />
kénytelenek voltak távmunkára váltani,<br />
feladni az irodai munkát és a helyhez kötött<br />
rendszerek használatát.<br />
Az első pillanatban még nem látszott, de a<br />
pandémia katalizálta a megkezdett digitális<br />
átalakulást. Megnőtt az igény a digitalizáció<br />
és a jövőbe mutató automatizálás iránt,<br />
mivel a vállalkozások a folyamatok egyszerűsítésére<br />
és rugalmas, alkalmazkodó<br />
rendszerek kiépítésére törekedtek. Ennek<br />
köszönhető, hogy a cégek a teljes digitalizálás<br />
érdekében bővítették a telepítéseket.<br />
Emellett elkezdték a BPA, az intelligens<br />
folyamatautomatizálás és a távoli együttműködési<br />
eszközök bevezetését is.<br />
Az elterjedő felhőszolgáltatások, az<br />
adatok szélesebb körű használata, a<br />
mesterséges intelligencia és a dolgok<br />
internete (IoT) adja az eszközöket ahhoz,<br />
hogy a cégek versenyképesebbé váljanak a<br />
zsúfolt piacokon. A Gartner piacelemző cég<br />
szerint a jelenleg legfontosabb azonosítható<br />
trendek közé tartozik, hogy általánosságban<br />
növekszik az adatok és az új adatforrások<br />
mennyisége, és ez az új <strong>szám</strong>ítási és tárolási<br />
technológiák, például a felhőtechnológiák<br />
bevezetését fogja ösztönözni. Emellett nő<br />
az automatizálás bevezetésének sebessége,<br />
mivel egyre több vállalat épít ki teljesen<br />
automatizált értékláncokat. A CIO-k és<br />
más technológiai vezetői pozíciókban<br />
lévő szakemberek pedig egyre inkább az<br />
ügyfélélményre és a működési folyamatok<br />
egyszerűsítésére összpontosítanak.<br />
Mivel a szervezetek igyekeznek folyamatautomatizálást<br />
bevezetni, a szilárd<br />
BPA- és robotizációs stratégiák, ütemtervek<br />
létrehozására is figyelniük kell. A vállalkozások<br />
akkor tudják kihozni a teljes értékét a<br />
telepítéseikből, ha a nagyobb üzleti célokra<br />
összpontosítanak, nem pedig egyszerűen<br />
kipipálnak egy feladatot. Nézzünk pár példát<br />
az üzleti folyamatok automatizálásának<br />
néhány előnyére.<br />
Költséghatékonyság. Az automatizálás<br />
segít csökkenteni az emberi erőforrást<br />
igénylő, ismétlődő folyamatok miatt felmerülő<br />
költségeket. A jelentősen költségesebb<br />
kézi munka helyére telepített automatizálással<br />
a szervezetek növelhetik a<br />
folyamatok hatékonyságát és végső soron<br />
az ügyfelek elégedettségét.<br />
Időhatékonyság. Az automatizálás időt<br />
takarít meg a munkaterhelés csökkentésével,<br />
miközben a tervezés szavatolja, hogy<br />
a folyamatok és munkafolyamatok felépítése<br />
miatt a kívánt eredményt minimális<br />
beavatkozással, sőt anélkül érjék el.<br />
A hibák <strong>szám</strong>ának csökkentése. Az automatizálás<br />
révén csökken a hibák <strong>szám</strong>a, és<br />
az automatizált rendszerek felhasználói<br />
valós időben rálátást nyernek a folyamatokra,<br />
hogy azonosítsák és kijavítsák az<br />
esetleges hibákat.<br />
Az alkalmazottak termelékenysége. Az<br />
automatizálás olyan mértékben csökkenti<br />
az emberi erőfeszítéseket, hogy az alkalmazottak<br />
sokkal inkább a magas szintű<br />
üzleti eredményeket elősegítő feladatokra<br />
fókuszálhatnak. Így a kreatív problémamegoldás,<br />
a jobb ügyfélélmény megteremtése<br />
vagy a termékek fejlesztését célzó<br />
kutatás-fejlesztés állhat a tevékenységük<br />
középpontjában.<br />
Könnyebb együttműködés. Az automatizálási<br />
és együttműködési eszközök segítenek<br />
az alkalmazottaknak gyorsabban és<br />
hatékonyabban összekapcsolódni egyéni<br />
szinten, valamint team és részleg szinten is.<br />
A valós idejű együttműködési és vizualizációs<br />
eszközök lehetővé teszik a csapattagok<br />
és a vezetők <strong>szám</strong>ára, hogy makroképet<br />
kapjanak a műveletekről a projektek kezdetétől<br />
a folyamatok nyomon követéséig,<br />
megvitatásáig és értékeléséig az egyes<br />
munkaszakaszokban.<br />
Az olyan technológiák, mint az automatizálás,<br />
az analitika és az adattudományok,<br />
igen gyors ütemben szaporodnak, a vállalkozások<br />
pedig nem halaszthatják el az alkalmazásukat,<br />
ha versenyképesek akarnak<br />
maradni. Az üzleti folyamatok automatizálását<br />
az teszi különösen jövedelmezővé,<br />
főleg a kisebb vállalatok <strong>szám</strong>ára, hogy<br />
nem kíván hatalmas tőkebefektetést, és<br />
minimális kódolással telepíthető.<br />
16 | | <strong>2021.09.08.</strong>
FOLYAMATMENEDZSMENT<br />
MEIXNER<br />
ZOLTÁN<br />
Miért olyan fontos éppen most<br />
a kultúraváltás?<br />
Ahhoz, hogy az átalakulás a pandémia utáni időszakban valósággá váljon a vállalkozásokban, a<br />
vezetőknek erős kultúrát kell kialakítaniuk, amely ezt a váltást támogatja.<br />
A<br />
világjárvány három, egymással<br />
összefüggő, minden iparágat érintő<br />
átalakulást gyorsított fel: a digitális<br />
technológiák átvételét, új üzleti modellek<br />
kialakítását és új munkamódszerek bevezetését.<br />
A legtöbb vállalatot az átalakulás e<br />
típusai közül egy vagy több jelenleg is érinti.<br />
Azok a cégek, amelyek valamilyen okból<br />
nem alkalmazkodnak elég gyorsan, azt<br />
kockáztatják, hogy elavulttá válnak.<br />
Míg a legtöbb vezető felismeri az átalakítás<br />
szükségességét, jóval kevesebben<br />
értik meg az üzleti átalakítás és a kultúraváltás<br />
közötti alapvető kapcsolatot. A<br />
vállalatok nem tudják kiaknázni a digitális<br />
átalakulásban rejlő valódi potenciált, nem<br />
tudják átvenni az új üzleti modelleket, és<br />
nem tudnak új munkamódszereket bevezetni<br />
a szervezeti viselkedés és normák<br />
változásának támogatása nélkül. A Boston<br />
Consulting Group nemrégiben készült<br />
tanulmánya szerint azok a cégek, amelyek<br />
a kultúrára összpontosítottak, ötször<br />
nagyobb valószínűséggel értek el áttörő<br />
eredményeket a digitális átalakítási kezdeményezéseikben,<br />
mint azok, amelyek<br />
nem így jártak el – írja az MIT Sloan<br />
Management Review.<br />
Ezért a vezetőknek már most proaktívan<br />
kell megközelíteniük a megfelelő kultúra<br />
kialakítását, hogy ezzel ne akkor kelljen<br />
foglalkozniuk, amikor a nagyszabású szervezeti<br />
átalakítással vannak éppen elfoglalva.<br />
A kultúra a fontosnak tartott értékek,<br />
az igaznak gondolt hiedelmek és a viselkedési<br />
normák közös halmaza. A kultúrák<br />
azért léteznek, hogy összehangolják az<br />
erőfeszítéseket, közös érzékelést eredményezzenek,<br />
növeljék a ki<strong>szám</strong>íthatóságot,<br />
és kódolják a szervezeti tanulságokat arról,<br />
hogy mi működik és mi nem.<br />
A vezetőknek meg<br />
kell érteniük, hogy<br />
a szervezeti kultúra<br />
dinamikus, és a változás<br />
akkor is bekövetkezik a<br />
szervezetükben, ha nem<br />
tesznek semmit annak<br />
irányítása érdekében.<br />
Mindenki tudja, hogy az erős kultúra<br />
elengedhetetlen a vállalat általános<br />
egészségéhez és versenyképességéhez.<br />
Peter Druckerhez kötik azt a mondást,<br />
hogy: „A kultúra megeszi a stratégiát<br />
reggelire.” A rossz kultúra aláássa a<br />
legjobb stratégiát és szervezetfejlesztési<br />
terveket is. Bár a vezetőket többször is<br />
emlékeztették már arra, hogy az emberek<br />
és a kultúra a siker és a kudarc alapvető<br />
meghatározói, nem feltétlenül fogadták el<br />
annak szükségességét, hogy proaktívan<br />
építsék ki a stratégiáik sikeréhez szükséges<br />
kultúrát.<br />
A vezetők <strong>szám</strong>ára kihívást jelenthet<br />
a kultúrát közelről „látni”, hiszen a saját<br />
közegükhöz túlságosan hozzászokhatnak,<br />
megrögződik a saját nézőpontjuk. Az<br />
újonnan érkezők és az első vonalban dolgozó<br />
alkalmazottak azonban segíthetnek azonosítani<br />
a szervezet társadalmi szövetébe<br />
mélyen beleszőtt kulturális hiedelmeket és<br />
viselkedési formákat.<br />
Minden vállalat más és más, ezért a<br />
vezetőknek alkalmazkodniuk kell azokhoz<br />
a sajátos kontextusokhoz, amelyekben a<br />
szervezetük működik. Ugyanakkor nagyfokú<br />
következetesség tapasztalható a<br />
kultúrának azokban elemeiben is, amelyek<br />
a szervezeti átalakulások teljes potenciáljának<br />
eléréséhez szükségesek, legyen<br />
szó akár a digitális, akár a változó<br />
üzleti modellek vagy új munkamódszerek<br />
által vezérelt átalakulásokról.<br />
Az MIT SMR az adaptív kultúra hét olyan<br />
eleméről ír, amelyek következetesen felfedezhetők<br />
a sikeresen átalakult vállalkozásoknál:<br />
1. Ügyfélközpontúság. Az ügyfelek<br />
igényeinek megértése és előtérbe helyezése<br />
a termékek vagy a nyereség középpontba<br />
állítása helyett.<br />
2. Ökoszisztéma-központúság. A teljes,<br />
több szervezetből álló rendszer jólétének<br />
előtérbe helyezése, nemcsak a vállalaté.<br />
3. Analitikus orientáció. Az adatok és az<br />
analitika erejének teljes körű felvállalása<br />
a döntéshozatalban ahelyett, hogy csak<br />
a tapasztalatra vagy az ítélőképességre<br />
hagyatkoznánk.<br />
4. Együttműködési reflex. Proaktív részvétel<br />
a szervezetközi együttműködésben és<br />
a csapatmunkában az elkülönülés helyett.<br />
5. A cselekvésre való hajlam. A gyorsaság,<br />
nem pedig a kockázatminimalizálás<br />
értékelése a tökéletességgel szemben.<br />
6. Tanulási gondolkodásmód. Kísérletezés<br />
és gyors tanulás.<br />
7. Segítő vezető. Az emberek felhatalmazása<br />
és felvillanyozása a <strong>szám</strong>onkérhetőségük<br />
fenntartása mellett.<br />
Bár ezek az elemek valószínűleg nem<br />
mind egyformán fontosak minden szervezet<br />
<strong>szám</strong>ára, de valamilyen mértékben<br />
valószínűleg mind relevánsak, és kiindulópontul<br />
szolgálhatnak a szervezet jelenlegi<br />
kultúrájának felméréséhez, illetve segítenek<br />
a legjelentősebb kulturális hiányosságok<br />
azonosításában.<br />
<strong>2021.09.08.</strong> | | 17
MALLÁSZ<br />
JUDIT<br />
FOLYAMATMENEDZSMENT<br />
Terméklánc-tanulságok<br />
Az ellátási lánc úgy erős és stabil, ha tagjai naprakész,<br />
megbízható információkkal rendelkeznek. A pandémia is<br />
rámutatott, hogy az adatmegosztásnak előtérbe kell kerülnie.<br />
A<br />
Covid-19 következtében kialakult<br />
veszélyhelyzet világossá tette,<br />
hogy az ellátási láncok megfelelő<br />
menedzsmentje elengedhetetlen a<br />
gazdaság zökkenőmentes működéséhez, a<br />
zavartalan napi élethez. A pandémia előtt<br />
sok cég – jellemzően kis- és középvállalkozás<br />
– úgy gondolta, hogy nincs probléma<br />
ezen a téren. A Deloitte 2020-as kutatása<br />
azonban egészen más képet mutat: a<br />
megkérdezettek 97 százaléka <strong>szám</strong>olt be<br />
arról, hogy ellátási láncának valamelyik<br />
pontja sérült. A tanácsadó szakértői szerint<br />
azért lehet ilyen nagy ez az arány, mert a<br />
korábbi hálózatokat stabil üzleti körülményekre<br />
alapozva hozták létre, és a hirtelen<br />
megváltozott üzleti környezetre a fixen<br />
berendezkedett logisztikai láncok nem<br />
tudtak kellő gyorsasággal reagálni. Az ellátási<br />
láncok lelassulása egyben azt is eredményezte,<br />
hogy egy láncszem kiesése miatt<br />
a végtermékek előállítása is elakadt, világszerte<br />
széles körű hiányt és késedelmet<br />
okozva a vállalkozásoknak.<br />
A járvány tehát ráébresztette a döntéshozókat,<br />
hogy az ellátási láncok kockázatának<br />
csökkentése érdekében jól strukturált<br />
stratégiára van szükség, bármikor bekövetkezhet<br />
ugyanis olyan nem várt esemény,<br />
amely kibillenti a jól bejáratott hálózatot a<br />
stabilitásból.<br />
Az ellátási lánc megerősítése a naprakész,<br />
megbízható információkhoz való<br />
hozzáféréstől függ. Ennek egyik eszköze<br />
az ERP-rendszer, amelynek segítségével<br />
nyomon követhető az ellátási lánc összes<br />
csomópontja; valós idejű kép kapható a<br />
végpontok között végzett műveletekről,<br />
valamint minimalizálható az ellátási lánccal<br />
kapcsolatos kockázatok előfordulása.<br />
Nagyvállalatok koordinátor<br />
szerepben<br />
Az ellátási láncnak van egy olyan szintje<br />
(termelés, raktározás, készletezés stb.),<br />
ahol hagyományosan a piaci koordináció<br />
érvényesül, tehát a klasszikus adás-vételi<br />
viszonyokkal találják magukat szemben<br />
a vállalatok, legyenek nagyok, közepesek<br />
vagy kicsik. Ha azonban átlépünk egy<br />
magasabb szintre, ahol már a vállalatok<br />
közötti kapcsolatok kerülnek előtérbe, ott<br />
nagy különbségek vannak a nagyvállalatok<br />
és a kkv-k között. Ezen a szinten már más<br />
mechanizmusok érvényesülnek, amiket<br />
igazából csak a nagyvállalatok tudnak<br />
alkalmazni. Mire kell itt gondolni? Például a<br />
hatalmi viszonyokból adódó koordinációra,<br />
az információellátottságra vagy a korszerű<br />
technológiákra.<br />
– A folyamatokat valakinek koordinálnia<br />
kell, és a koordinátor szerepét természetszerűleg<br />
a nagyok töltik be. Nekik vannak<br />
meg azok az informatikai rendszereik,<br />
például az aranyárban mért ERP-rendszerek,<br />
amelyekhez a kicsik csatlakozhatnak.<br />
A Covid előtti viszonyokra is ez a<br />
forgatókönyv volt a jellemző, és a pandémia<br />
után sem lesz másképpen. Legfeljebb<br />
annyi változás várható, hogy a nagyoknak,<br />
saját érdekükben, jobban kell támogatniuk<br />
a kicsiket, hogy a teljes ellátási láncuk<br />
stabilan működjön – véli Kovács Zoltán<br />
tanszékvezető egyetemi tanár, a Pannon<br />
Egyetem Ellátásilánc-menedzsment mesterszakának<br />
szakvezetője.<br />
Ostorcsapás effektus<br />
A professzor még a Covid előtt arról beszélgetett<br />
autóipari vezetőkkel, hogy a 2008-as,<br />
alapvetően pénzügyi válság után vajon<br />
milyen lesz a következő, óhatatlanul bekövetkező<br />
válság. Senkinek sem volt ötlete.<br />
El sem tudták képzelni, mi rengetheti meg<br />
a világot egy pénzben bővelkedő piacon. És<br />
akkor jött a vírus.<br />
A 2008-as válság megtanította: bármi<br />
okozza is a válságot, a készletek előbbutóbb<br />
kifogynak. Az autóipar erre valamelyest<br />
fel is készült, de a chiphiány<br />
érzékenyen érintette az iparágat. Európában<br />
már korábban megkezdődtek a<br />
leállások, és a legújabb hírek szerint szeptemberben<br />
az eddig magát keményen tartó<br />
Toyota is kénytelen szüneteltetni a termelését.<br />
Az ellátási lánc mentén ugyanis<br />
meglehetősen időigényes a kimerült készletek<br />
feltöltődése.<br />
Érdekes változás, hogy manapság az<br />
élelmiszeriparban a vállalatok igyekeznek<br />
raktári területekre szert tenni. Középtávon,<br />
stratégiailag gondolkodva megjelenik a<br />
18 | | <strong>2021.09.08.</strong>
FOLYAMATMENEDZSMENT<br />
készletezés, ami némileg ellentétes a 15-20<br />
évvel ezelőtt elterjedt, úgynevezett just-intime<br />
gyakorlattal.<br />
Az ellátási láncok szimulálására van egy<br />
régi játék, a sörjáték, amely a rendszerdinamikai<br />
sajátosságok bemutatására szolgál<br />
egy egyszerűsített ellátásilánc-modell<br />
alkalmazásával. Ebben vizsgálják például<br />
az úgynevezett ostorcsapás-effektust is.<br />
Arra keresik a választ, hogy ha a sor<br />
végén, a vevőknél valami megváltozik,<br />
annak hatása miként söpör végig az egész<br />
láncon: megnövekednek a készletek; hiány<br />
alakul ki, és az pánikot okoz; túlrendelések<br />
történnek stb. A Pannon Egyetem egyik hallgatója<br />
diplomamunkájában kimutatta, hogy<br />
amikor a Covid-járvány beütött, az ostorcsapás-effektus<br />
egyértelműen érvényesült.<br />
Alakulóban az MI-alapú<br />
ellátási láncok<br />
– A Deloitte elemzése alapján az ellátási<br />
láncok átalakulása várható a közeljövőben,<br />
amikor a hálózat szereplői között az adatmegosztás<br />
kerül előtérbe az ellátási lánccal<br />
szemben, így láthatóvá téve a teljes termékláncot.<br />
Ennek azonban feltétele, hogy a lánc<br />
tagjainak technológiája átjárható legyen, és<br />
magasabb bizalmi partneri szint alakuljon<br />
ki a lánc tagjai között – mondta el Simonyi<br />
Dénes, a Deloitte technológiai tanácsadás<br />
üzletágának menedzsere.<br />
A modern ERP rendszerek rendelkeznek<br />
adatelemző és mesterséges intelligenciát<br />
(MI) alkalmazó elemzési képességekkel,<br />
amellyel hozzájárulnak a jövő MI-alapú<br />
ellátási láncainak kialakulásához. Az MI<br />
segítségével például megvalósítható az<br />
intelligens ellátásilánc-előrejelzés. Ezen<br />
felül a gépi tanulás bevonása az ellátásilánc-menedzsmentbe<br />
lehetővé teszi a<br />
hétköznapi feladatok automatizálását.<br />
– Egyik vizsgálatunk témája az alapanyagok<br />
megrendelésének automatizálása<br />
volt. Vegyünk egy gyártócéget, ahol<br />
a befutó megrendelések alapanyagigényt<br />
generálnak. Céges szinten jellemzően<br />
vannak különböző előrejelzések arról, hogy<br />
miként alakulnak, illetve az idő előrehaladtával<br />
hogyan pontosodnak az igények.<br />
Az előrejelzések a múltbéli tapasztalatok<br />
alapján eddig is algoritmizálhatóak voltak,<br />
a szükséges alapanyagokat a BoM listák<br />
(Bill of Materials) alapján határozták meg.<br />
Egyik hallgatónk azzal foglalkozott, hogy egy<br />
vállalatnál mennyire lehet automatizálni a<br />
megrendeléseket. Itt, a szokásos statisztikai<br />
módszereken túl, fontos szerephez<br />
juthat a mesterséges intelligencia. Egy-egy<br />
ilyen megoldással már találkozhatunk, de<br />
elterjedése csak a jövőben várható. Egyébként<br />
az MI-alapú technológiák a fogyasztói<br />
cikkekben is megjelennek. Vannak például<br />
már olyan kávéfőzők, amelyek a kávé<br />
fogyása alapján automatikusan feladják a<br />
rendelést – mutat rá Kovács Zoltán.<br />
Informatikával támogatott<br />
fizikai anyagmozgatás<br />
A Pannon Egyetem tapasztalata szerint<br />
népszerűek az ellátásilánc-menedzsmentre<br />
fókuszáló képzések. Elsődlegesen a<br />
mesterszakos hallgatók foglalkoznak ezzel<br />
a területtel. A vállalatok szívesen küldik<br />
munkatársaikat az egyetemre, főleg<br />
az Ellátásilánc-menedzsment levelező<br />
mesterszak iránt van érdeklődés.<br />
MBA szakos hallgatók is foglalkoznak<br />
a témával, de például a leendő műszaki<br />
menedzserek is sok ismeretet szereznek<br />
a terület műszaki oldaláról.<br />
Kovács Zoltán arra is felhívja a<br />
figyelmet, hogy az ellátási láncokban a<br />
fejlődésnek csak az egyik vonalát képezi az<br />
irányítás, a koordináció, az informatika.<br />
Van egy másik irány is, nevezetesen a<br />
fizikai megvalósítás, tehát az anyagok, a<br />
termékek áramoltatása A pontból B pontba.<br />
A műszaki menedzserek, a gépészmérnökök<br />
például erről is tanulnak.<br />
– A fizikai anyagkezelés egyébként sok<br />
szempontból lemaradt az informatikai<br />
fejlődéstől, sőt a gyártási folyamatok<br />
fejlődésétől is. Az anyagok gyakran<br />
rendezetlenek, össze-vissza találhatóak.<br />
Sok tehát a tennivaló ezen a téren.<br />
Természetesen e mögött is ott van az<br />
informatika, elég csak a gépi látásra épülő<br />
megoldásokra gondolni. Másik, nagy<br />
fejlődés előtt álló terület az úgynevezett<br />
platooning, tehát az önvezető járművekből<br />
álló szakaszok kialakítása. Az első jármű<br />
vezetővel (esetleg vezető nélkül) halad a<br />
szakasz élén, míg az összes többi jármű<br />
vezető nélkül csatlakozik a csoporthoz.<br />
A felhozott példák is jól mutatják, hogy<br />
a fizikai megvalósításban, az anyagok<br />
áramoltatásában is <strong>szám</strong>os, informatikával<br />
támogatott fejlődési lehetőség rejlik<br />
– hangsúlyozza az Ellátási Lánc Menedzsment<br />
Intézeti Tanszék vezetője.<br />
<strong>2021.09.08.</strong> | | 19
FOLYAMATMENEDZSMENT<br />
Folyamatos fejlődés,<br />
fejlődő folyamatok által<br />
Minden vállalat működésének alapja azoknak a célkitűzéseknek, irányelveknek a megállapítása,<br />
amelyek alkalmazásával a vállalkozás a tulajdonosok és a vezetőség szándékai szerint fog<br />
működni.<br />
EGYED<br />
ZALÁN<br />
informatikai szakközgazdász,<br />
az ADAPTO üzletfejlesztési<br />
vezetője<br />
„A– általános értelemben véve –<br />
vállalatban zajló folyamatokat<br />
tehát meg kell tervezni. A tervezés<br />
nem egyéb, mint valamilyen kívánatosnak<br />
tartott jövőbeni állapot felvázolása, valamint<br />
az annak elérését lehetővé tevő cselekvési<br />
programok és a szükséges erőforrások<br />
meghatározása.” 1 (Nábrádi András,<br />
Pupos Tibor, 2010)<br />
Kiinduló megállapításként rögzíthetjük<br />
azonban, hogy a hazai szervezetek nem<br />
rendelkeznek kellő folyamatszabályozással,<br />
nem ismerik a folyamatábrázolás és kockázatkezelés<br />
módszertanát, előnyeit, alapvetően<br />
hiányzik a folyamatalapú szemlélet.<br />
Kockázatkezelés esetén a cégek jellemzően<br />
pénzügyi kockázatokra asszociálnak,<br />
miközben például az Európai Adatvédelmi<br />
Rendelet kapcsán a hatóságok is a kockázatoknak<br />
megfelelő védelmi intézkedéseket<br />
várnak el.<br />
A kockázatok ismerete fontos elem,<br />
hiszen akkor mondhatjuk, hogy egy folyamatot<br />
megismertünk, ha feltérképeztük<br />
annak erőforrásait és kockázatait is. Ez a<br />
feladat a folyamatok fejlesztése miatt is<br />
fontos, hiszen a józan ész mellett a kockázatkezelés<br />
a folyamatfejlesztés legkézenfekvőbb<br />
eszköze.<br />
A következőkben felsorolt lépések vagy a<br />
közülük szükségesek betartása elengedhetetlen<br />
annak érdekében, hogy működő rendszert<br />
hozzunk létre, amelyek választ adnak a<br />
szervezet működését fenyegető kockázatokra.<br />
A folyamatok terén ugyanakkor nincs<br />
szükség új sztenderdek felfedezésére, annál<br />
inkább a meglévők megfelelő használatára!<br />
A szabványok segítenek abban, hogy a folyamatokat<br />
a szervezet tényleges működésének<br />
megfelelően alakítsuk ki.<br />
Az üzleti szemlélet a<br />
folyamatban létrehozott<br />
értéket tekinti elsődlegesnek,<br />
nem pusztán a definiált<br />
tevékenységeket és<br />
munkalépéseket.<br />
„Hatékony folyamatok és szervezet<br />
jellemzői:<br />
A szervezetnek meg kell terveznie, be<br />
kell vezetnie, és felügyelet alatt kell tartania<br />
azokat a folyamatokat, amelyek a termékek<br />
szállítására és a szolgáltatások nyújtására<br />
vonatkozó követelmények teljesítéséhez és a<br />
tervezési tevékenységek megvalósításához<br />
szükségesek azáltal, hogy:<br />
a) meghatározza a termékekre és szolgáltatásokra<br />
vonatkozó követelményeket;<br />
b) meghatározza a kritériumokat:<br />
1) a folyamatokra;<br />
2) a termékek és szolgáltatások elfogadására;<br />
c) meghatározza a termék és a szolgáltatás<br />
követelményeinek teljesítéséhez<br />
szükséges erőforrásokat;<br />
d) megvalósítja a folyamatok felügyeletét<br />
összhangban a kritériumokkal;<br />
e) meghatározza, fenntartja és megőrzi a<br />
szükséges mértékű dokumentált információt<br />
annak érdekében, hogy:<br />
1) biztos lehessen abban, hogy a folyamatokat<br />
terv szerint hajtották végre;<br />
2) igazolja a termékek és szolgáltatások<br />
követelményeknek való<br />
megfelelőségét.” 2<br />
A felsorolt folyamatmenedzsment-lépések<br />
nem hagyhatók ki egy digitális, jól<br />
működő vállalkozás életében, különben a<br />
folyamat sem mérhető, sem megismételhető<br />
nem lesz, azaz nem képes a csavargyár<br />
kétszer egymás után azonos méretű<br />
és minőségű csavart előállítani!<br />
A folyamatok megismerése után azok<br />
értékelése az eszköz arra, hogy kiválasszuk,<br />
mely folyamatokra szükséges üzletfolytonossági<br />
tervet készíteni.<br />
Minden szervezet <strong>szám</strong>ára létfontosságú,<br />
hogy rendkívüli helyzetben változatlan vagy<br />
legalábbis minimális szinten fenn tudja<br />
tartani szolgáltatásainak színvonalát. Ez<br />
az üzletfolytonosság, ami stratégiai cél kell<br />
legyen a vállalat életében, hiszen elengedhetetlen<br />
a napi üzletvitelhez. Az a vállalat,<br />
amelyik képes erre, versenyelőnybe kerül<br />
azokkal szemben, akik erre akár csak átmenetileg<br />
sem képesek. 3 (Poór, 2010)<br />
Mint látható, az citált szövegrészek 2010-<br />
ben jelentek meg, azaz lemaradásunk legalább<br />
11 év!<br />
Az eddigiekben rögzített célkitűzésekkel,<br />
kockázatokkal, folyamatokkal, megfelelőségekkel,<br />
jogi, informatikai, továbbá<br />
üzletfolytonossági feladatokkal kapcsolatos<br />
teendők megjelenítése, mérése és kezelése<br />
összetett feladat, ehhez a GRC modellt<br />
hívhatjuk (Governance – Risk – Compliance)<br />
segítségül.<br />
1<br />
Nábrádi András, Pupos Tibor: A stratégiai és üzleti tervezés gyakorlata. Szaktudás Kiadó Ház Budapest 2010.; 9. oldal<br />
2<br />
ISO9001<br />
3<br />
Poór József: Menedzsment-tanácsadási kézikönyv, Akadémiai Kiadó, Budapest, 2010., 254-255 oldal<br />
20 | | <strong>2021.09.08.</strong>
PIACELEMZÉS / IDC<br />
KIS<br />
ENDRE<br />
Pénzmágnes mesterséges<br />
intelligencia<br />
Ügyfélismeretüket, hatékonyságukat és újító képességüket is mesterséges<br />
intelligenciával javítanák a vállalatok, ezért az AI-költés ugrásszerű<br />
növekedése várható az IDC szerint. Pénztárcáját a kereskedelem és a<br />
bankszektor nyitja majd a legnagyobbra.<br />
Forrás: IDC Worldwide Artificial Intelligence<br />
Spending Guide – Forecast 2021<br />
Világszinten az AI-rendszerekre<br />
fordított költés az idei 85,3 milliárd<br />
dollárról 2025-re 204 milliárd dollár<br />
fölé fog ívelni az International Data Corporation<br />
(IDC) augusztus végén közreadott<br />
költéskalauza (Worldwide Artificial Intelligence<br />
Spending Guide) alapján. Az elemző<br />
az előrejelzési időszakra vetítve évente<br />
átlagosan 24,5 százalékos növekedést vár a<br />
mesterséges intelligencia piacán.<br />
– Zavarkeltésével a világjárvány nemcsak<br />
nyugtalanította a gazdaság szereplőit,<br />
hanem egyben újításra is sarkallta őket,<br />
serkentette a növekedést és az üzlet<br />
átalakítását is – mondta Ritu Jyoti, az IDC<br />
alelnöke a költéskalauz bejelentésekor. –<br />
Napjainkban az AI-szakemberek többnyire<br />
olyan üzleti alkalmazások fejlesztésére<br />
összpontosítanak, amelyek a meglévő iparágakban<br />
segítik a hatékonyság növelését, az<br />
optimalizálást. Az AI gyorsuló térhódításával<br />
és az okos, intuitív ML/DL-algoritmusok<br />
elterjedésével azonban új iparágak és üzleti<br />
szegmensek jönnek létre, amelyek újabb<br />
lehetőségekhez, bevételforrásokhoz segítik<br />
a vállalatokat.<br />
47,8<br />
2021-es AI-költés: iparágak piaci részesedése<br />
(százalékban)<br />
7,6<br />
13,8<br />
7,6<br />
13,7<br />
9,5<br />
Kereskedelem<br />
Diszkrét gyártás<br />
Folyamatgyártás<br />
Bankszektor<br />
Professzionális<br />
szolgáltatások<br />
Egyéb<br />
Vevőszolgálat és<br />
értékesítés automatikusan<br />
Legtöbbet a kereskedelem és a bankszektor<br />
szereplői költenek majd AI-megoldásokra<br />
az ötéves előrejelzési időszakban (lásd az<br />
ábrát). A növekedés üteme a kereskedelemben<br />
kicsit gyorsabb lesz, ahol a beruházások<br />
nagyrészt az ügyfélélmény javítását<br />
célozzák a vevőszolgálat automatizálásán<br />
és ajánlómotorok alkalmazásán keresztül.<br />
A bankszektor AI-költésének jelentős részét<br />
a kockázatok csökkentésére, automatizált<br />
fenyegetésészlelő és csaláselemző alkalmazások<br />
bevezetésére fogja fordítani. A<br />
mesterséges intelligenciára legtöbbet<br />
költő iparágak sorában harmadik a diszkrét<br />
gyártás, ahol ez a technológia a minőség<br />
felügyeletében és a hibamegelőző, automatizált<br />
karbantartásban kap különösen fontos<br />
szerepet. De az IDC költési kalauzában<br />
szereplő, összesen 19 iparág mindegyikében<br />
20 százalék feletti lesz az AI-költés növekedésének<br />
éves átlagos üteme 2021-2025<br />
között.<br />
Iparágtól függetlenül a mesterséges<br />
intelligencia két leggyakoribb használati<br />
esete a vevőszolgálat és az értékesítési<br />
folyamat automatizálása lesz. Idén a vállalatok<br />
összesen 15,9 milliárd dollárt szánnak<br />
majd erre a két használati esetre – ami a<br />
teljes éves AI-költés több mint 18 százalékát<br />
teszi ki. Bár ez mutatja, hogy a szervezetek<br />
általában az ügyfélélmény javítására<br />
összpontosítanak, azt iparáganként eltérő<br />
módon érhetik el. Míg a kormányzati szektorban<br />
az AI-megoldások például a megfelelő<br />
szolgáltatások kiválasztásában segítik<br />
a polgárokat, addig a kereskedelemben<br />
olyan termékeket ajánlanak, amelyeket a<br />
fogyasztók várhatóan örömmel helyeznek a<br />
kosarukba.<br />
A sorban következő további öt használati<br />
esetre – IT-optimalizálásra, automatizált<br />
fenyegetésészlelésre és -megelőzésre,<br />
programajánlásra, csaláselemzésre és<br />
hibamegelőző karbantartásra – a vállalatok<br />
idén összesen valamivel 5 milliárd dollár<br />
felett fognak költeni. De a költési kalauzban<br />
szereplő huszonhét AI-használati eset<br />
mindegyikében 20 százalék feletti lesz a<br />
költés növekedésének éves átlagos üteme<br />
2021-2025 között.<br />
Túl az ügyfélélmény javításán az AI-beruházások<br />
jelentős része a hatékonyság<br />
növelésére irányul, és az IDC meggyőződése<br />
szerint idővel új üzleti modellek kifejlesztéséhez,<br />
a meglévő modellek finomításához<br />
vezet. A mesterséges intelligencia így alapvetően<br />
átalakítja a vállalatok és az ügyfelek<br />
interakcióit, de hatással lesz a működés<br />
minden területére, az ellátási lánc optimalizálásától<br />
kezdve a még nem létező, új szolgáltatások<br />
bevezetéséig.<br />
AI-fejlesztés és<br />
életciklus-kezelés<br />
Szoftverre fordítják majd a teljes AI-költés<br />
több mint felét a vállalatok az előrejelzési<br />
időszak öt évében. Az AI-alkalmazások<br />
mellett a fejlesztést és bevezetést támogató<br />
szoftverek területe vonz majd beruházásokat<br />
a legnagyobb értékben, míg a<br />
növekedés üteme az AI életciklusát kezelő<br />
szoftvereszközök csoportjában lesz a<br />
leggyorsabb, 2021-2025 között évente átlagosan<br />
40,7 százalék. Az összes AI-költés<br />
negyede szolgáltatásokra megy, IT-szolgáltatásokra<br />
a vállalatok körülbelül annyit<br />
fordítanak majd, mint AI-alkalmazásokra,<br />
míg a hardverköltést a szerverbeszerzések<br />
fogják uralni.<br />
Földrajzi eloszlásban az Egyesült<br />
Államok jegyzi majd a teljes AI-költés több<br />
mint felét az előrejelzési időszakban, míg<br />
Nyugat-Európa – ahol a kereskedelem és<br />
a bankszektor mellett a diszkrét gyártás is<br />
nagy beruházó – a második legerősebb régió<br />
lesz. Kína a dobogó harmadik fokára kerül,<br />
a távol-keleti országban a bankszféra és a<br />
folyamatgyártás előtt a kormányzati szektor<br />
<strong>szám</strong>ít nagy AI-beruházónak. Az IDC szerint<br />
az AI-költés Nyugat-Európában nő majd<br />
a leggyorsabban – évente átlagosan 26,9<br />
százalékkal – az évtized közepéig.<br />
<strong>2021.09.08.</strong> | | 21
DANIEL QAYUM<br />
üzleti elemző, Peak Financial Services<br />
FINTECH KÖRKÉP<br />
Augusztusban is folytatódott a BNPL-láz<br />
Az év során rendre a legélénkebbnek bizonyuló „Buy Now, Pay Later” (röviden BNPL)<br />
szegmensben egyre csak fokozódik a verseny a különböző pénzügyi piaci szereplők, legfőképp<br />
a tradicionális bankok, a fintechek és a technológiai vállalatok között, amelyek biztosítani<br />
szeretnék helyüket ezen az ígéretes területen.<br />
Júliusban a Square amerikai digitális<br />
fizetési szolgáltató bejelentette<br />
az Afterpay ausztrál BNPL-óriás<br />
felvásárlását egy 29 milliárd dollár értékű<br />
ügylet keretében. Az Apple is változtatott<br />
pénzügyi szolgáltatási stratégiáján, Apple<br />
Card elnevezésű hitelkártyájuk helyére a<br />
Goldman Sachs befektetési bankkal együttműködve<br />
bejelentették az Apple Pay Later<br />
nevű szolgáltatásuk érkezését.<br />
Az európai BNPL-óriás Klarna ezekre a<br />
fejleményekre nem kifejezetten BNPL-fejlesztésekkel<br />
reagált. Felvásároltak egy<br />
fizetési alkalmazást, egy közösségi vásárlási<br />
felületet, valamint egy influenszermarketing-szolgáltatót.<br />
Ezzel saját vásárlási<br />
ökoszisztémájukat kezdték el felépíteni,<br />
amivel aktív szerepet vállalnak a szolgáltatásaik<br />
iránti kereslet serkentésében is.<br />
A Peak kutató és tanácsadó csapata<br />
minden hónapban átfogó körképet<br />
készít a fintech világ mozzanatairól,<br />
azok bankszektorra, biztosítókra,<br />
IT-szektorra és kormányzati szervekre<br />
gyakorolt hatásairól. A tanulmányokban<br />
részletesen foglalkoznak<br />
többek között a BNPL magyarországi<br />
alkalmazhatóságával is. A teljes körképpel<br />
vagy annak egyes elemeivel<br />
kapcsolatban a science@peakfs.io<br />
email-címre várják a felmerülő<br />
kérdéseket.<br />
E fejlemények ismeretében a versenytársak<br />
sem tétlenkedtek, több válaszlépést<br />
is tettek augusztusban. A PayPal szoros<br />
vetélytársa a Square-nek a digitális fizetések<br />
piacán, így mindenképpen reagálnia<br />
kellett az óriásügyletre. Mivel már kínálnak<br />
BNPL-szolgáltatást, így mozgásterük korlátozott,<br />
de mégis <strong>szám</strong>ottevő, hogy több<br />
piacon is eltörlik késedelmi díjaikat, még<br />
olcsóbbá téve a BNPL-hiteleket.<br />
A technológiai szektorban az Amazon<br />
bejelentette, hogy megállapodott az<br />
amerikai Affirm BNPL-szolgáltatóval, így<br />
felületein egyenesen tőlük is megjelenik<br />
a fizetési konstrukció. Bár eddig más<br />
szolgáltatók kínálatában is elérhető volt a<br />
BNPL-opció Amazonos vásárlás esetén, a<br />
technológiai óriás most a saját kezébe veszi<br />
a dolgokat. Ha a vállalat óriási kereskedői<br />
hálójára és az ezekkel lebonyolított tranzakciók<br />
nagyságrendjére tekintünk, akkor<br />
könnyű észrevenni a BNPL-piacon elérhető<br />
részesedési potenciált. Míg a lépés időrendben<br />
követi az Apple BNPL-bejelentését,<br />
addig jelentőségben és lehetőségekben<br />
<strong>szám</strong>ottevően előtte jár.<br />
Végül a tradicionális banki szereplők<br />
körében Ausztráliában két jelentős lépés<br />
is történt. Az ország általánosságban is<br />
egyfajta BNPL-csatatérnek tekinthető. A<br />
fiatal korosztályok már egy jelentősen digitális<br />
környezetben nőttek fel, így nyitottak<br />
az innovációra, és mernek egyszerre több<br />
pénzügyi felületet használni egy-egy szolgáltatásért<br />
ahelyett, hogy egyetlen bank<br />
mellett köteleznék el magukat. Ez ideális<br />
környezet a fintecheknek, ez esetben a<br />
BNPL-fintecheknek, mert bár szolgáltatásaik<br />
viszonylag korlátozottak, a bankokhoz<br />
képest jelentősen kedvezőbb feltételeket<br />
és jobb felhasználói élményt kínálnak. Az<br />
amerikai Citi kísérleti jelleggel bevezette<br />
saját BNPL-szolgáltatását Spot néven,<br />
amely sikerességétől függően más országokban<br />
is megjelenhet. Emellett Ausztrália<br />
legnagyobb bankja, a Commonwealth<br />
Bank of Australia is elindította StepPay-re<br />
22 | | <strong>2021.09.08.</strong><br />
keresztelt BNPL-felületét. Feltehetően<br />
mindkét bank a hitelkártya üzletágaik BNPL<br />
okozta bevételkieséseit is szeretné pótolni e<br />
lépésekkel.<br />
A BNPL-ről röviden:<br />
A „Buy Now, Pay Later”, magyarul<br />
„Vásárolj Most, Fizess Később”<br />
üzleti modell egy hitelezési újítás<br />
a fintechek világából. A szolgáltatáson<br />
keresztül hitelre vásárolhatnak<br />
a fogyasztók, de ezt a<br />
hitelt nem egy hónapon belül kell<br />
törleszteniük, mint egy hagyományos<br />
hitelkártya esetében. A<br />
vásárlás végösszege egyenlő havi<br />
törlesztőrészletekre oszlik, amit a<br />
fogyasztók egy hosszabb időszak<br />
alatt fizetnek ki. A hitel kamatait<br />
jellemzően a kereskedőkkel fizettetik<br />
ki, ami általában a kosárérték néhány<br />
százalékát jelenti, így a kereskedők<br />
nagyobb forgalmat, a fogyasztók<br />
pedig költséghatékony vásárlói<br />
élményt kapnak.<br />
A BNPL-jelenség egyértelműen új lehetőségeket<br />
nyit meg a pénzügyi szolgáltatók és<br />
az e-kereskedelem résztvevői előtt.<br />
Naponta frissülő fintech<br />
hírek és érdekességek<br />
a Fintech Világa hírportálon<br />
az alábbi QR kód<br />
beolvasásával érhetők el.
FINTECH KÖRKÉP<br />
FINTECH VILÁGA RÁDIÓMŰSOR<br />
Fintech trendek<br />
A Fintech Világa Rádióműsor legutóbbi adásában Suppan Márton, a Peak alapító-vezérigazgatója<br />
és Érczfalvi András műsorvezető az elmúlt hetek legjelentősebb fintech híreiről beszélgettek.<br />
Nem pihen a BNPL-láz<br />
Idén elsők között említendő a buy now, pay later,<br />
mint kirobbanó népszerűségnek örvendő terület, ez<br />
az elmúlt hetekben sem volt másképpen.<br />
A múlt hét legfontosabb híre az Amazontól érkezett,<br />
az e-kereskedelmi óriás ugyanis bejelentette,<br />
hogy az Affirm BNPL-szolgáltató jóvoltából hamarosan<br />
a kamatmentes részletfizetési konstrukciók<br />
is elérhetővé válnak a vállalat amerikai vásárlóinak.<br />
Arról, hogy ez a lépés miért lehet meghatározó a<br />
terület szempontjából, illetve egyéb BNPL-fókuszú<br />
hírekről külön cikkben írunk (12. oldal – a szerk).<br />
Tőzsdén a helyük!<br />
Egy másik fontos trend is folytatódott, hiszen idén<br />
már <strong>szám</strong>os érettebb fázisban lévő fintech cég került<br />
ki a tőzsdére, és az egyre népesebb listához hamarosan<br />
csatlakozik a Nubank is. A hatalmas ügyfélkörrel<br />
rendelkező brazil digitális bank állítólag 55<br />
milliárd dolláros vállalatértéken jutna tőzsdére, ami<br />
rendkívül magas összegnek <strong>szám</strong>ítana a neobanki<br />
IPO-k között. Tőzsdére vinné papírjait az Aspiration<br />
is, az Egyesült Államok egyik legnépszerűbb<br />
neobankja, amelynek termékpalettáján jelentős<br />
szerep jut az ügyfeleket környezettudatosságra és<br />
szociális érzékenységre ösztönző elemeknek.<br />
Peak Financial Services<br />
A Peak Financial Services azzal a céllal jött létre 2013-ban, hogy Magyarországon<br />
elsőként szolgáltasson forint alapú, elektronikuspénz hátterű<br />
prepaid kártyát. Kártyáik azóta 88 ország felhasználóihoz jutottak el, és<br />
közel 50 kártyaprogramot segítettek piacra. A bankkártyákkal kapcsolatos<br />
tevékenység mellett hamar kialakult saját IT-fejlesztői csapatuk is, amely<br />
kezdetben a kártyaszolgáltatáshoz szükséges rendszereket és funkciókat<br />
fejlesztette, mára azonban teljes neobanki oköszisztémát épített ki, és külsős<br />
fintech projektekben is részt vesznek fejlesztői erőforrásaikkal.<br />
Fintech Világa brandet 2016-ban hívta életre a Peak csapata, amikor elindult<br />
rádióműsoruk a Trend FM-en, majd 2017-ben hír- és tudásportáluk a<br />
fintech.hu domain alatt. Rádióműsoruk mára közel 300 adást ért meg, hírportálukon<br />
pedig közel 5000 cikket publikáltak az elmúlt 4 évben.<br />
A korábbi sikereken felbuzdulva és a trendeket figyelve idén szeptemberben<br />
két új podcastsorozatot indítanak blockchain és fenntarthatósági témákban,<br />
melyek szintén a Trend FM hullámhosszán hallhatók elsőként, ezt követően a<br />
Fintech Világa különböző csatornáin is elérhetővé válik.<br />
Kriptovilág a szurkolói<br />
közösségekben<br />
A kriptovaluták feljövetele is folytatódott, ugyanis a<br />
továbbra is volatilis árfolyamok ellenére tartósnak<br />
tűnik az inkumbens szereplők nyitási szándéka a<br />
terület felé. A kriptoláz a futballt is elérte, ahol a<br />
szurkolói tokenek válhatnak hamarosan a klubok<br />
közkedvelt eszközévé. Ezek megvásárlásával a<br />
rajongók egyedi juttatásokban részesülhetnek,<br />
egyes, a csapatot érintő ügyekben pedig szavazati<br />
joghoz is juthatnak. Kiderült az is, hogy a PayPal az<br />
Egyesült Államok után Nagy-Britanniába is elhozza<br />
kriptoszolgáltatását, így a brit ügyfeleknek is lesz<br />
lehetőségük négy különböző kriptovaluta adásvételére<br />
és tartására.<br />
A fenntarthatóság is lehet<br />
podcast téma<br />
Végezetül a fenntarthatóság, mint tematika is<br />
megjelent az elmúlt időszak híreiben. A NatWest<br />
a Spotify-jal közösen új podcastot indít, melyben<br />
bemutatja a brit vállalati szektor zöld bajnokait,<br />
valamint elbeszélget velük fenntarthatóságuk<br />
titkairól. A cél a brit vállalatok zöld ismereteinek<br />
bővítése, amit a történetek mellett konkrét tippekkel<br />
és tanácsokkal is igyekeznek elérni. A lépés<br />
jól bemutatja azt a jelenséget is, hogy miként<br />
próbálnak egyre erősebben építeni a fenntarthatóságra<br />
a területen tetemes lemaradással küzdő<br />
hagyományos bankok.<br />
Ha meghallgatná a<br />
teljes adást, a QR kód<br />
beolvasásával megteheti!<br />
<strong>2021.09.08.</strong> | | 23
AZ ADAT<br />
az új kőolaj<br />
2021. október 14-15.<br />
Mátrafüred, AVAR Hotel<br />
A MOST KEZDŐDŐ KORSZAK<br />
FELEMELI A CIO-KAT<br />
Az adatok jelentőségének<br />
felemelkedése a CIO-k<br />
szerepét is megerősíti,<br />
átalakítja, magasabb<br />
szintre helyezi. Ők<br />
váltak ugyanis e vagyon<br />
kezelőivé.<br />
A <strong>Computerworld</strong> CIO<br />
konferenciájának témája ezért<br />
idén nem is lehet más, mint<br />
e korszakváltás elemzése, az<br />
adaterőforrás jelentősége a<br />
vállalatok életében, valamint a<br />
CIO-k és CDO-k felemelkedése<br />
ebben az új környezetben.<br />
Ajánlatunkért érdeklődjön<br />
kapcsolattartójánál<br />
vagy küldjön levelet az<br />
ajanlat@project029.com<br />
címre!