Vasárnapi Ujság 1886. 33. évf. 24. sz. junius - EPA
Vasárnapi Ujság 1886. 33. évf. 24. sz. junius - EPA
Vasárnapi Ujság 1886. 33. évf. 24. sz. junius - EPA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
376 VASÁBNAPjJJjgÁG-.<br />
\. Franklin-Társniat kiadá:-ában Budapesten megjelent és<br />
ninden könyvkereskedésben kapható — az o<strong>sz</strong>trák tartomávyok<br />
<strong>sz</strong>ámára Szelin<strong>sz</strong>ki György es. kir. egyet, könyvárusnál<br />
Bécsben I., Stefansplatz (i.<br />
FÁY ANDRÁS<br />
EREDETI<br />
MESÉI ÉS APHORISMÁI<br />
NEGYEDIK KIADÁS.<br />
A. két kötet ára fűzve 1 forint, egy vá<strong>sz</strong>onkötésbe<br />
kötve 1 frt 60 kr.<br />
L I P P M A N N<br />
KARLSBADI<br />
PEZSGÖ-PORA<br />
A ksrisbadi ásvánjvirekbiil nyert forrás-termények segítségével<br />
ké<strong>sz</strong>ítve, tehát ezek minden hatályos anyagát tartalmazzak és<br />
minden gyógyító tulajdonait különít érvényre juttatják.<br />
Étvágyat gerje<strong>sz</strong>t.<br />
Emé<strong>sz</strong>tést előmozdít<br />
Ha<strong>sz</strong>nálata kellemes.<br />
Gyomorbajban<br />
<strong>sz</strong>envedőknek<br />
Me-na.<br />
Hatása biztos,<br />
Felülmulhatlan hashajtó <strong>sz</strong>er.<br />
Kivételes gyors és biztos hatással.<br />
Kellemes, olcsó, kényelmes.<br />
EZgré<strong>sz</strong>séfires! tehát flditó!<br />
minden csikarólag működő hajtó<strong>sz</strong>er, pilula stb. fölött előnyben<br />
ré<strong>sz</strong>egítendő. — Orvosilag; ajánlva gyomor-, bél-, májvese-<br />
és hólyagbajóknál.<br />
Elismert és sokat keresett házi<strong>sz</strong>er.<br />
Emé<strong>sz</strong>tési gyengeség vagy megzavart emé<strong>sz</strong>tésnél, étvágyhiány,<br />
ülő életmód által elöidézet- gyomor- s bél-atonia, nyálkásság<br />
és evés utáni ro<strong>sz</strong>ullét, kellemetlen felböfögés, felfúvódás,<br />
gyomorhév, gyomorfájdalom, — nyomás vagy görcs,<br />
vértódulás, főfájás, <strong>sz</strong>édelgés, migraine, verrekedés, aranyér,<br />
rendetlen <strong>sz</strong>ékelés és makacs <strong>sz</strong>ékrekedésnél. Approbált <strong>sz</strong>er<br />
kövérség ellen. «SzsT" Valódi csak akkor, ha minden adagon<br />
védjegy, Lippmann kezevonása, látható.<br />
Kapható mintadoboz tif) kr. Eredeti dobozonként 2 írtjával<br />
minden bel- és külföldi gyógyazTtárban és ásvány viz-<br />
kereskedéshen 2 frt 15 kr. beküldése mellett egy eredet;<br />
doboz bérmentve küldetik. 1 doboznál kevesebb nem küldetik.<br />
iSiponti síét küldés: UPPMAM gyégysifrtára. brlsbadban.<br />
Foltét Magyaror<strong>sz</strong>ág- ré<strong>sz</strong>ére: 1647<br />
TÖRÖK JÓZSEF nr gyógysaertára, Bndapesten.<br />
Zaktarak Magyaror<strong>sz</strong>ágban következő gyógy<strong>sz</strong>eré<strong>sz</strong> uraknál: Buda-<br />
• S.SSII: varosj gyerwzerUr a 'Sz. Haromsighoz*, gyógy<strong>sz</strong>ertár a 'Nagy<br />
Kristófhoz., gyógy<strong>sz</strong>ertár a .Magyar király.-hoz, gyógy<strong>sz</strong>ertár a .Nádorhoz*.<br />
A--Xubin: Kralik: Bártfaji: Tuperczer. Békésen : Debreczeny. Békés-<br />
Gyulán: Winkler Lajos. Bicskén: (iöllner. Baján: Geiger, Nagy Sándor.<br />
Bonyhádon: Kramolini. Csabán: Südy, Varság, Badics. Csegléden<br />
: Bohus. Csepreg: Kokas. D.breczen ben: Dr. Rothschneck, Göltl<br />
Nándor. Ercsi: Hegyeri Géza. Bgsi : Buzáth. Gyulafehérvár: Mihellyés.<br />
Qyörben: Lipóczy, Petri Ottó, Stirling Károly. Hollós: Muhlbauer.<br />
Hódmezővásárhelyen: Kiss. Já<strong>sz</strong>-Alsó - Sst.-György: Plaveczky<br />
Sándor. Já<strong>sz</strong>-Kara-Jenő. Kalocsa: Horváth. Kaposvár: Czollner,<br />
Babachay. Kecskemét: Molnár, Katona. Karánsebes: Vladt. Kő<strong>sz</strong>eg :<br />
Küttel. Xaasa : Gállik. Kis-TTjssállás: Bolemann István. Xlsnjvárda:<br />
Somogyi Rezső. Komárom: Kirchner. Kun-Szt.-Mártonban: Szántó.<br />
Krompacb: Matuschek. Lúgoson: Vértes. Mágócs: Szép. Miákolesőn:<br />
Dr. Herez, Dr. Ráez. Moór: Girsik. Munkácson: Gottier. Vyitrán:<br />
Cováts, Tombor. Bagy-Becskerek: Menczer. Bagy-Szalonta:<br />
Kovács. Hagy-Károlyban: Fttleky Pál. Nagyváradon: Blev(-r. Molnár,<br />
Hering. Hagy Szt.-Miklós: Mily. Hagy Szombat: Schob. Hyiregyházán:<br />
Korányi, Lederer, Szopko. Hagy-Xanlzsán: Belus, Prager.<br />
Oravicza : Knoblauch. Orsova; Dr. Nádas. Pancsova : Bauer, Radda.<br />
Pozsonyban: Adler, Heinrici, Piaztory, Soolcz, Hrubant drog. Pécs:<br />
Balázs, Kovács, Sipóez, Zsiga Lá<strong>sz</strong>ló. Báczkeve: Bicskey. Sopron: Csaihó,<br />
Graner. Szabadkán : Decsi, Joó. Szt.-Endre: Jakab István. Solt:<br />
Márky István. Selmeczbányán: Stanza. Sajó Szt.-Péter: Gjóry. Sátoraija-Ujhely<br />
: Pintér, Zlin<strong>sz</strong>ky. Sz.fehérvár: Dieballa, Braun Lajos,<br />
Say R. Szeged: Bar sav. Kovács. Ssatmár: Bosin. Szegzárd: Szondy.<br />
Szolnok: Boár. Tab: Kreb<strong>sz</strong> Ödön. Tolna: Gömbös. Tata: Mennich.<br />
Temesvár: Jahner, Honig, Tárczay, Klausmana és Albert városi gyógytár.<br />
TJj-Bsőny: Steiner Miklós. Újvidék: Dimitrievir. Verse ezen:<br />
Maller, Kflcher, Strach. Ve<strong>sz</strong>prém: Ferenczy, Horváth. Vág-TJjhely:<br />
Keller. Sólyom: Gölíner. Sombor: Gallé, Sanerborn.<br />
Baktárak Brdélyor<strong>sz</strong>agban következő gyógy<strong>sz</strong>eré<strong>sz</strong> uraknál: Braisón:<br />
Hornung. Keltemen. Kugler, Frank, Jekelius. Berethalom: Umbe<br />
rath Vilmos. Csik-Szereda: Meisel. Balázsfalva: Schiessl özvegye.<br />
Bogarason: Hermann. Gyulafehérváron: FrShlich Gvula, Miehelics.<br />
Kolozsvárott: Gurdhardt. Hagy-Szebenben: Molnár, Morscher, Teutsch,<br />
Műüer Károly. Szekely-TTdvarhelyen: Koncz.<br />
Bartarak Horvátor<strong>sz</strong>ág és Szlavóniában következő gyógy<strong>sz</strong>eré<strong>sz</strong><br />
•raknál: Xagrab: Csermák, Jaskievic, Katkic, Kögl, Pecic, Pospisil,<br />
Schwarcz. Beovár: Herzic, Bród: Matievic, Sreppeel. E<strong>sz</strong>ék: Dienés.<br />
Fiume: Catti. Xárolyváros: Findeis, Sest Sladovic. Krapina: Fink.<br />
Kaproncza: Werli. Mitrovitza: Csei<strong>sz</strong>berger. Petrinja: Panatz.<br />
Szissek: Kobányis. Vukovár: Kraicovic. Varasdon: Riedl.<br />
NYÁRI IDÉNYRE.<br />
r T *rtvAh.fi/-tl' kézi útitáska *-H> frtig. Kézitáska a <strong>sz</strong>ükséges<br />
UtClZOKnClK utrarai6 e<strong>sz</strong>közökkel berendezve 18-60 frtig. Kézi<br />
koffer 5.50-30 frtig. Vállr. függe<strong>sz</strong>thető táska 3.50-16 frtig. Praktikusan<br />
berendezett uti-tekercs 6 frt. Ores uti-tekercs 1.60-S frt.g. Borotváló<br />
ké<strong>sz</strong>let, John Heiffond késsel 7 frt. Angol borotvák 1.20, 2.50, 3 60. KtUaesok<br />
1—10 frtig. Zsebben hordható ivo-pohá 40 krtól l frtig. Angol<br />
könnyű uti-kalap 1 frt. Léggel tölthető gummi vánkos 5—10 írtig. Uzbörrel<br />
bevont ló<strong>sz</strong>orpáina 6 frt. UH-takaroiO, 14, 20 frt. Biztonsági belőtt<br />
revolver 4—20 frtig. Kisformájn erőslövésU angol Bulldog-revolver 8—10<br />
frtig. Életmentő a mellényzsebben 55 krtól 1 frtig. Pontosan járó erős<br />
nickel rem&ntoir zsebóra 9 frt. . . . „ „ „ -„<br />
nP/vtiiyvial-Ahfitth konnyü zsebben hordható esokopeny 7.50.<br />
J-lrlt/l t^t/lt/tf-Hlt/tk/ jfj" „ököpeny 10 frt. Xourista tttska<br />
váira 4.50—9 frtig. Gamasni 4.50. Botazék 4—10 frtig. Jó távcső 7.—, 10.—<br />
Kanóczos gyufatarté 85 kr. Lapos zsebnapóra iránytűvel 1 írt. Lépésmero<br />
óra 12 frt. Zsebkés és villa 1 frt. Evőe<strong>sz</strong>köz tokban 4.50.<br />
Sport kedvelőinek t&£sri*rT*&. 1 Z<br />
1.80. Izza<strong>sz</strong>tó f.75—6 frtig. Nyereglekőtő 2.o0—5 frtig. Kengyel<strong>sz</strong>íjak 2.60<br />
-3.50. Kengyelvasak 1.60—3.— Sarkantyú felcsatolható 2 Irt. Nyereg-<strong>sz</strong>appan<br />
85 kr. Bőrpuhító 60 kr. 1 frt. Bőrlakk 50 kr. Kocsiti<strong>sz</strong>tité<br />
őzbőr 70 kr. 1 frt. Lóháló legyek ellen, egé<strong>sz</strong><br />
ira párja 16 frt. Lóidomitó ves<strong>sz</strong>ő rhinoczerosbőrből 60—2.50<br />
»rig. Flobert-puska a czéllővé<strong>sz</strong>et begyakorlásához 7—25 frtig.<br />
Flobert-pi<strong>sz</strong>toly 6.50—14 frtig. Vas czéltábla kiugró bohóczczal<br />
2—6 frtig nagyobb mozsárral 7—10 frtig. Vadá<strong>sz</strong>fegyverek<br />
és a vadá<strong>sz</strong>at ös<strong>sz</strong>es kellékei. Horoghalá<strong>sz</strong>athoz ös<strong>sz</strong>edugható<br />
bot 1.20—3—15 frtig. Fel<strong>sz</strong>erelt horog 15 krtól 2 frtig.<br />
12 darab horog mesterséges rovarral 80 kr. Piknik ülés parafából<br />
2.50. Méhé<strong>sz</strong>eti segéde<strong>sz</strong>közök. Göndöcs-féle méh-sapka<br />
2 frt. Kifüstölő pipa és ké<strong>sz</strong>ülék 1.60—4.50. Bajfogó zacskó<br />
2—4.20. Herefogó kalitka 1.20—2.70. Hos<strong>sz</strong>ú<strong>sz</strong>árú puha bőr méhé<strong>sz</strong>keztyü 3.<br />
Mtdattatásul és a test edzésére. %£.<br />
Má<strong>sz</strong>ókötél 5.80. Trapéz rúddal 7.50. Trapéz karikákkal<br />
7.50. Gyermekhinta 3.40—8 frtig. Teljes<br />
tornaké<strong>sz</strong>ülék iskolával, ábrákkal 15.— Ajtó közé<br />
alkalmazható erős nyújtó rüd föl<strong>sz</strong>erelve 7 frt.<br />
Torna-golyók kilója 30 kr. Tornaczipők párja 1.20.<br />
Két vivóké<strong>sz</strong>let 23.50. Athletabot súlyos 2—5 frtig.<br />
Muline karizom-erősito pár;a 3 frt. Léggel tölthető u-zé-öv 8—10 frtig.<br />
Croquet-Játék 9—20 frtig. Ang. Lawn-Tennis-játék 27—67 frtig. Gummi-labda<br />
20 krtól TJA f Gwnmi-lapda laposra ös<strong>sz</strong>enyomható 90—1.50. Toll-Iabda<br />
1.50 kr.g VJm aobo párja 2 frt. Karikajáték 12 pá. 1.80. Lepke-fogó<br />
23. SZÁM 1886^xxxn,. ÉVPoii<br />
napernvn 1, 3 15 frt., es legyezők 10 kr. 1,2,3frt. Kerti <strong>sz</strong>ékek<br />
üléssel '2.30, 2.60, 3.— Női 6 ek sárga és fekete bőr<br />
böl 1 25—4 frtig. Kerti sövénynyíró olló 4.25—6 frti|<br />
nidloajjj<br />
TTii f Serkenté fali vagy a<strong>sz</strong>tali óra lapján:<br />
UJ • átmérője 14 cm. 3.80. Időjósló barát —.. _<br />
1.50. Kellemes accordban hangolt nyájkolomp egy<br />
ké<strong>sz</strong>let 6, 7, 6 frt. Aeolhárfa házfedélre 5 frt. Virága<strong>sz</strong>tal<br />
7, 8, 10 frt. Virágharmatositó 40 kr.<br />
Accordeon tremolo concert-harmonika trombita di<strong>sz</strong><strong>sz</strong>el 7—21 fn<br />
harmonika csengettyű kiaérettel 3 6 12 adagra. Vajké<strong>sz</strong>ito f' a '<br />
1.60. XagylaUke<strong>sz</strong>itő receptekkel 7.50 11.50 16.50. hajtókerékkel lí?"<br />
6.50. Vajtányér üvegfedóvel 1—5 frtig. Saláta-ké<strong>sz</strong>let —40—3 frti, p T"<br />
olajtartó 2-10 0 " frtig. Sodrony ételboritó legyek ellen —40—lJíT p , "<br />
duga<strong>sz</strong>ok 10-60 krig. Kávé főzőgép 5.60-12 frtig. Rapid gyorstárralVS'<br />
Hires Zacherl-iéle rovarirtó por 15, 30, 50 kr. és 1 frt. PitsS 1 '*<br />
viz ti<strong>sz</strong>tításához 3.30—5.30. Az egé<strong>sz</strong>ség fentartásához ti<strong>sz</strong>ta<br />
vizet nyerünk könynyü bánásmóddal a<br />
ttditóij?<br />
dr. Fevre párizsi <strong>sz</strong>odaviz-ké<strong>sz</strong>itö gép<br />
által 2 4 6 8 10 mes<strong>sz</strong>elyes. A gépben limonádét<br />
7.— 10.— 12.— 14.50 17.— frt. és más pezsgős italokat<br />
is ké<strong>sz</strong>íthetni. Legjobb borkő és <strong>sz</strong>óda, csomagja 2 frt.<br />
Erős gyermekkocsi 7—15 frtig. Gyermekkocsi egy<strong>sz</strong>ersmind<br />
bölcső 13—18 frtig. Önműködő <strong>sz</strong>optató üveg 1 frt. Foggyöngy<br />
a fogzást előmozdítja 3 frt. Irrigateur és allövet anyaméh-fecskendő<br />
3 frt. Bába-fecskendő 2 frt. Villanyozó ké<strong>sz</strong>ülék izomgyengeségnél<br />
5—10 frtig. Bugany izomverS 6 frt. Ágybani betegeknek<br />
érez vizelöedény 4 frt. Betegeket hordozó gurtni 5.60.<br />
Vendéglősöknek £;£»* «g«<br />
sanctum golyó 1.50—3.60. Nehéz keménygummi golyó'In*<br />
6.50. Szines papir lampionok kerti ünnepélvek í« ÍV<br />
mulatsághoz 15—80 krig. Papír léggömbök 50 es 70 kr í iv,<br />
#<br />
Ariston zenélő <strong>sz</strong>ekrény 6 darabbal 20 frt Szimmi<br />
t!>V.**a. pénzjegyek pinczéreknek 100 drb. 1—6.40. Erős doza<strong>sz</strong>hm.<br />
t | S -30-2.50. Kenyérkosár -20-1 — PulaeskdugaSít<br />
VI ^W 22 frtig. Hydraulikus hordó<strong>sz</strong>ad 1 frt. Biztonsági boríhní<br />
gummicső 2.70—3.30. Hordó-csap 65, 85 kr. Bor és savanyúvíz hütö 16-<br />
3 frtig. Kerti gyertyatartó <strong>sz</strong>él ellen 1 frt.<br />
Dohányzóknak ^3 Ho ^^^tZ .<br />
háió 35—-70 krig. Amerikai Jockey vairy kettős fogat testedző játék<strong>sz</strong>er j<br />
1—6 frtig. Háromkerekű erős velocipéd 6.50, 8, 10 frt. Hintaló 4.50—7 frtig. '<br />
Kerti e<strong>sz</strong>közök gyermekeknek 1.50—3.50. Kézi kis fecskendező kanna 1—2 frt.<br />
Nyári lakokba. Indiai - hinta - i «'. f StOtfr<br />
30k<br />
Tömő hozzá 30—85 kr. Autómat czigarettaké<strong>sz</strong>itő és dohany<strong>sz</strong>elent2e"i<br />
fedél betevése által ké<strong>sz</strong> czigarettát nyerünk 2 frt. Legjobbnak elismert dohányvágógép<br />
fogas hajtókerékkel 15 frt. Szárazon <strong>sz</strong>ivó csatornás fapipa fapioa 1—1» 1-130.;<br />
erős hanga léz oldalú Mr.<br />
v Községi elöljáróknál* detési dob 15 frt. Postattaka<br />
2 kulcscsal 7—12 frtig. EJjeliör-kürt rézből 2—10 frtig. Kerülő femu<br />
7 frt. Marha és birka-érvágó 2.40—5.50. Marha- és ló-klistélyozo 4 fr*<br />
Trokár 2 csővel 2.50. Birkaoltó tií 80 kr. Kutya <strong>sz</strong>ájkosár 1.60-Ísí<br />
Erős bő gummi esö- TJA f Csinos óraláncz egy<strong>sz</strong>ersmind egé<strong>sz</strong> irta<br />
nagyobb léczczel ** 7.—14.— Kerti japáni I köpeny 12.50—14.50.<br />
köz ten+atartnval 1 frt.<br />
Próba rendeléshez 8SO ábrával ellátott árjegyzéket mellékel, meg nem felelő tárgyakat vis<strong>sz</strong>aveti<br />
Dorottya-utcza 1. <strong>sz</strong>., a „Magyii<br />
" <strong>sz</strong>álloda átellenében<br />
TÓDOR Budapest, "SS<br />
Csá<strong>sz</strong>. kir. <strong>sz</strong>abadalommal és<br />
poro<strong>sz</strong> kir. niini<strong>sz</strong>t. jóváhagyással.<br />
Dr. BORCHARDT illatos növónyssappana, 30 év<br />
óta elismert legjobb mosdó-<strong>sz</strong>er <strong>sz</strong>ép egé<strong>sz</strong>séges bör<br />
elnyerésére; eredeti csomagocskákban bepecsételve<br />
42 krajezár.<br />
Dr. KOCH nővényosnkorkal, elismert jelességü házi<strong>sz</strong>er<br />
hűtés, rekedtség, nyálkásodás és torokkarczolásnál,<br />
stb. 70 és 35 kros dobozokban.<br />
Dr. BÉRINGTJIER fngyökér-ha,1olaJa, a haj és <strong>sz</strong>akáli<br />
sűrítésére és fentartására, 1 palaczk ára 1 forint.<br />
Dr. BÉRINGTJIER növényi hajf—tóssara, valódian<br />
fest fekete, barna és <strong>sz</strong>őke <strong>sz</strong>ínre ; teljesen fel<strong>sz</strong>erelve<br />
kefével és csé<strong>sz</strong>ével 5 frt.<br />
Dr. LINDES tanár növényi radaes-kandc, a haj<br />
fényét és ruganyosságát fokozza és egy<strong>sz</strong>ersmind az<br />
oldalhaj ös<strong>sz</strong>etartására is alkalmas ; eredeti darabokban<br />
50 kr.<br />
Dr. HAKIUHO ohinahéj-olaja, a haj növe<strong>sz</strong>tése és<br />
<strong>sz</strong>építésére, pecsételt és üvegben bélyegzett pagekben<br />
ára 85 kr.<br />
Dr. SUIN de BODTEMARD zamatos fogssappanz<br />
a fogak és a foghus épentartására és ti<strong>sz</strong>títására s le?általánosabb<br />
és legbiztosabb <strong>sz</strong>er; \ és \ csomagocskákban<br />
70 és 35 krjával.<br />
Balzsamos olajbogyó-<strong>sz</strong>appan, a bőr finomsága k<br />
puhaságára éltető és tartós befolyása által tűnik ki,<br />
35 kros csomagokban.<br />
Dr. BÉRINGUIER samatos korona<strong>sz</strong>e<strong>sz</strong>e, értékei<br />
illat- és mosóvíz, mely az élet<strong>sz</strong>ei veket erősíti és üditi;<br />
eredeti palaczkokban 1 frt 25 kr. és 75 krjával.<br />
LEDÉR TESTVÉREK balzsamos földi - < * loAU l<strong>sz</strong>appana,<br />
darabja 25 kr. 4 darab 1 csomagban »U kr.<br />
Különösen családoknak ajánlható.<br />
Dr. HARTUNG növeny-kenőcso a hajnövés, felkSltésére<br />
és feléle<strong>sz</strong>tésére bepecsételt üvegekben és bélyegzett<br />
tégelyekben 85 krjával.<br />
Gyógy<strong>sz</strong>eres BENZOE-<strong>sz</strong>appan, legfinomabb mosdó<strong>sz</strong>appan,<br />
ugyanazon eredménynyel bir, mint a Benzoe-<br />
tintura ; ára csomagonként 40 kr.<br />
I V Valamennyi föntebb elősorolt <strong>sz</strong>ab. czikk valódi minőségben a következő magyaror<strong>sz</strong>ági raktárakban kapható<br />
BUDAPESTEN: Török József, gyógy<strong>sz</strong>. a t<strong>sz</strong>. lélekhez*; Barna Zsigmond, gyógy<strong>sz</strong>. a .magyar királynőn<br />
Seholz János, városi gyógy<strong>sz</strong>.; Kiss K., gyógy<strong>sz</strong>. a «Kigyóhoz» ; Sztnpa 6., gyógy<strong>sz</strong>. a <strong>sz</strong>énatéren ; Wlassik Ed., gyógy<br />
<strong>sz</strong>ertára. Kochmeister Frigyes utódai. Nernda N. Továbbá az udv. gyógy<strong>sz</strong>ertárban, és Ráth P., gyógy<strong>sz</strong>. Tabánban, M'l<br />
dovinyi, gyógy. Ó-BUDÁN : Bakasi A. gyógy<strong>sz</strong>. és Proehaska J. kereskedésében.<br />
Alsó-Knbin: Tyroler József,<br />
Arad : Elias Ármin.<br />
Baja: Klenantz és Babóos,<br />
utóda.<br />
Balassa-Gyarmat: Havas<br />
Gyula, gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Bártfa: Toperczer A. T. gy<strong>sz</strong>.<br />
Békés-Csaba: Varságh Béla,<br />
gyógyBz.<br />
Be<strong>sz</strong>tercebánya: Burda Károly,<br />
gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Boldogas<strong>sz</strong>ony: Klapsia P.,<br />
gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Bonyhád: Straicher B.<br />
Brassó: Jekelius Nánd. gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Schuster gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Bresnóbánya: Duchon Lipót,<br />
gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Csernovits: Schniroh J.<br />
Debreosen: Csanak J., Qeréby<br />
F.,dr. Bothschnek E. .gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Ormós Ferencz.<br />
Eger: Buzáth Lajos, gyógy<strong>sz</strong>.<br />
E<strong>sz</strong>tergom ; Budoll M. F.<br />
Essék: Dienes J. C, gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Faeset: Hirscbl Dávid és fiai.<br />
Földvár: Nádhera Pál.<br />
Gyöngyös: Vozáry T. gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Gy.-Sz.-Miklós: FröhUchE.<br />
Gyula: Orley István, gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Hajdn-Bösaörmóny: Lányi<br />
M., gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Hód-Mező-Vásárhely: Kiss<br />
Gyula, gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Igló : Haits János, gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Ipolyság: Sági Fülöp.<br />
Kalocsa: Horváth KI, gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Kár oly város: Fröhlich Laj.<br />
Kaposvár: Laipozig Gy.<br />
Kassa: Eschwig és fia, Quirsfeld<br />
K., Megay G. A., gyógyBz.<br />
•Wandraschek K., gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Strauss D., Molnár Lip.<br />
Kecskemét: Molnár János.<br />
Kézsmárk: Genersich K. gy<strong>sz</strong>.<br />
Kézdivásárhely: Fejér Luk.<br />
Kolozsvár: Csapó Sánd.<br />
Komárom: Belloni A.<br />
Körmöcz : Bittér Lipót J.<br />
Lengyeltóti: Harsányi Laj.<br />
Léva: Bolemann E., gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Lippa: Csordán Sándor.<br />
Liptó - Rózsahegy : Mako-<br />
vichy Péter.<br />
Liptó - Szt.-Miklós : BaUó<br />
Lajos.<br />
Losonci: Flicbta Lajos, gy<strong>sz</strong>.<br />
Lőcse: Klein Sándor. .<br />
Lngos: Vértes Lajos gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Makó: Nagy Adolf, gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Marcsali: I<strong>sz</strong>tl Nándor.<br />
M.-Vásárhely: Hutfle<strong>sz</strong> K.<br />
Meggyes: Brekner Karoly.<br />
Miskolcz : Mahr F. a «fekete<br />
kutyát-hoz.<br />
Munkács : Traxler Ferencz,<br />
gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Nagy-Bánya: Haracsek Józs.<br />
és fia.<br />
Nagy-Becskerek: "Wéí<strong>sz</strong> A.<br />
Menczer Lipót, gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Nagy-Kanizsa: Bosenfeld A.<br />
Bosenberg Ferencz.<br />
Nagy-Károly: Ujházy István.<br />
Nagy-Kikinda: Neuhold K.,<br />
Brettner Ernő, gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Nagy-Mihály: Lieblich M.<br />
Nagy-Rőcze: Nandrássy G,<br />
Nagy-Szehen: Stengel Sam..<br />
id. Misselbacher J. B., Morscher<br />
W. F.<br />
Nagy-Várad: Janky A.<br />
Nyiregyhása: Pavlovitz Em.,<br />
Szopkó Alfréd, gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Nyitra: Kovács J., gyógy<strong>sz</strong>.,<br />
Tombor Kornél, gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Pápa: Bermüller Alaj., Techet<br />
Ad. gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Pécs: Alt és Böhm, Zách K.<br />
Péczel: Lumnitzer Karoly;<br />
gyógy<strong>sz</strong>.<br />
Pozsony: Heinrici F.<br />
Hrubant István.<br />
Pntnok: Fekete F.,<br />
<strong>sz</strong>eré<strong>sz</strong>.<br />
Rozsnyó: Feymann A.<br />
Sátoralja - Ujhely: Szentgyörgyi<br />
Vilmos.'<br />
Segesvár: id. Misselbacher J.<br />
B., Teutsoh J. B.<br />
Selmeoz: Margótsy J., Sztan-<br />
-kay T., gyógy<strong>sz</strong>. Dimak J. C.<br />
Szabadka: Farkas J.<br />
Szepsi-Szt.-György :Csut»k<br />
Péter és fia. . .<br />
Sopron: Gránér Eugén, gJ*gJ<strong>sz</strong>eré<strong>sz</strong>.<br />
. n<br />
Szamos-Ujvár: Placsintár"..<br />
Szá<strong>sz</strong>sebes: Beinhardt J. K-<br />
sÉ^Réiten : Wermescher gf-<br />
Ssécsény: Pokorny gyón*<br />
Szatíunár: Komka Kilmta.<br />
Szepes-Ola<strong>sz</strong>i: Sujan
378<br />
momentuma. Kri<strong>sz</strong>tusban az e<strong>sz</strong>mék örökkévalóságát<br />
festette, a ki <strong>sz</strong>elídséget, a maga<strong>sz</strong>tost<br />
hirdetvén, meg nem értő kora rámondja az ítéletet:<br />
((fe<strong>sz</strong>ítsd meg*. Elitéli és fölfe<strong>sz</strong>íti. Ez a két<br />
nagy kép tárgya, a <strong>sz</strong>envedés és vértanúság,<br />
melyhez mindnyájunk lelkében és <strong>sz</strong>ivében, a<br />
kik az ő e<strong>sz</strong>méiben élünk egy későbbi korban,<br />
ott van a tudat, hogy ez a <strong>sz</strong>envedés és ez a halál<br />
a megdicsőülés. Munkácsy mindkét festménye<br />
vallásos és történeti. Vallásos e<strong>sz</strong>me és az<br />
emberi <strong>sz</strong>ellem átalakulása van benne kifejezve.<br />
Kri<strong>sz</strong>tust féktelen tömeg ve<strong>sz</strong>i körül, a mint a<br />
birái elé hurczolják. Szenvedélyek viharzanak körülötte.<br />
A tömeg gyűlöletében o<strong>sz</strong>toznak a bírák<br />
is, kik ott ülnek Pilátus körül, s az egyik épen a<br />
vádat terje<strong>sz</strong>ti elő. A római helytartó, Pilátus,<br />
megdöbbenve ül itélő<strong>sz</strong>ékén. 0 más nemzet, más<br />
e<strong>sz</strong>mekör <strong>sz</strong>ülöttje. Haboz, de erőtlen a fanatikus<br />
gyűlölettel <strong>sz</strong>emközt. Látja maga előtt Kri<strong>sz</strong>tust,<br />
nemesen, méltóságosan, és látja a felizgatott tömeget,<br />
mely vért kivan, s a bírákat, kik igazságot<br />
követelnek.<br />
A festmény rendkívüli gazdagsága és a <strong>sz</strong>envedélyek<br />
lüktetése mellett is Kri<strong>sz</strong>tus alakja adja<br />
meg a képnek valódi jelentőségét, hatását, s az alkotás<br />
fényét. Kri<strong>sz</strong>tus alakja hatalmasabb a lázadozó<br />
tömegnél, a gyűlölettel telt bíráknál.<br />
A sötét képből mintegy tündökölve emelkedik ki<br />
fehér ruhájában. A hagyományos dicskör nem<br />
övezi fejét, de arczárói sugárzik a méltóság, a<br />
nyugalom, a fenséges el<strong>sz</strong>ántság. Kezeit megkötözték,<br />
mögötte fegyveres őr áll, körülte ordítozó<br />
tömeg, <strong>sz</strong>emben vele oly bírák, kikben nincs irgalom,<br />
s legfőbb birája nem meri ráemelni <strong>sz</strong>emét.<br />
Ö uralkodik itt. Tekintete nyugodtan<br />
mondja: «ítéljetek*.<br />
E mesteri alakot mutatjuk be ezúttal, az<br />
után a rézkarcz után, melyet Munkácsy müárusa,<br />
Sedelmeyer ké<strong>sz</strong>íttetett a híres festményről. A<br />
másolat a Szana Tamás által <strong>sz</strong>erke<strong>sz</strong>tett és<br />
Eévai-te8tvérek által kiadott«Magyar művé<strong>sz</strong>ek*<br />
czimü dí<strong>sz</strong>es vállalatban jelent meg. «Kri<strong>sz</strong>tus<br />
Pilátus előtt» fényképben is eléggé el van terjedve,<br />
de egyes alakjainak pontos megismertetésével<br />
örömest foglalkozik az illu<strong>sz</strong>tráló művé<strong>sz</strong>et,<br />
s Kri<strong>sz</strong>tusnak ily nagyobb alakú bemutatását az<br />
is indokolja, hogy a modern festé<strong>sz</strong>et legjelesebb<br />
Kri<strong>sz</strong>tus-képének van elismerve.<br />
ÁLDÁSOK.<br />
Irta GYŐRT VILMOS.<br />
I.<br />
A vallás égi balzsam; boldog, ki bírja azt.<br />
Ez ád erőt, nyugalmat, bölcseséget, viga<strong>sz</strong>t;<br />
Nincs e múló világban olyan nagy <strong>sz</strong>envedés,<br />
Melyre e balzsam által ne jönne enyhülés.<br />
A rémes éj<strong>sz</strong>akától a gyermek úgy remeg!<br />
Nem merne csak egy lépést egyedül tenni meg,<br />
De ha atyja keblére hajthatja kis fejét,<br />
Körözze ám homály őt, — az éj lehet setét!<br />
Setét éjhez hasonló az élet gyakran itt;<br />
Mi ment, mi ád erőt, mi biztat, bátorít ?<br />
Hajtsd mennyei Atyádnak keblére fejedet,<br />
Az éj talán setét, de félelmes nem lehet.<br />
II.<br />
Ne féld a bajt, ne féld a vé<strong>sz</strong>t,<br />
Mit a hullám, mely küzdni ké<strong>sz</strong>t ?<br />
Am zúgjon a <strong>sz</strong>élvé<strong>sz</strong>, mit árt ?<br />
Leküzdöd biztosan az árt.<br />
Csak a kormányrúd legyen ép s töretlen,<br />
Vezetni sajkádat vé<strong>sz</strong> és hab ellen ;<br />
S legyen bár roncsolt a hajó,<br />
Nincs ve<strong>sz</strong>ve, míg kormánya jó !<br />
De hogyha már ez megtörött,<br />
Játék vagy a habok fölött:<br />
Kényére hajt a lenge <strong>sz</strong>él,<br />
A legkisebb hab ké<strong>sz</strong> ve<strong>sz</strong>ély,<br />
És a legelső fergeteg<br />
VASÁRNAPI JJJSÁG.<br />
Bizonyos ve<strong>sz</strong>ted' hozza meg!<br />
. . . Élethajód <strong>sz</strong>ámára, hidd,<br />
Legbiztosabb kormány a hit.<br />
A míg ez ép, nincsen ve<strong>sz</strong>ély,<br />
De ve<strong>sz</strong><strong>sz</strong>en ez, — te is ve<strong>sz</strong>el!<br />
AZ ERDÉLYI SÁTOROS CZIGÁNYOK KERESZTELÉS!<br />
ÉS TEMETKEZÉSI SZOKÁSAI.<br />
(Vége.)<br />
Az ismertetett <strong>sz</strong>okások némelyike arra indit<br />
minket, hogy felvessük azt a kérdést, milyen hitbeli<br />
fogalmuk van a czigányoknak a lélek halhatatlanságáról<br />
?<br />
Voltak írók, kik kereken tagadták, hogy a czigányok<br />
közt léteznék a halhatatlanság valamely<br />
e<strong>sz</strong>méje; azt állították, hogy a czigányok teljesen<br />
minden vallás nélkül <strong>sz</strong>űkölködő falkák, de nem<br />
gondolták meg, hogy hit nélkül lehetnek ugyan<br />
egyének, de nem lehet nép, ha még olyan vad is.<br />
A czigányok nézete <strong>sz</strong>erint az ember évezredek<br />
előtt örökké élt; földi halhatatlanság volt ez,<br />
melyet az ember egy nő engedetlensége folytán<br />
ve<strong>sz</strong>tett el. Ez a mythos a bűnbeesés egy nemét<br />
ismeri; ezt a bibliai kifejezést azonban csak anynyiban<br />
lehet hasonló pogány mondákra ha<strong>sz</strong>nálni,<br />
a mennyiben a termé<strong>sz</strong>eti népek nem<br />
ismernek tulaj donképeni bűnbeesést, hanem<br />
csak eredendő balesetet; azaz nem az isteni törvény<br />
öntudatos meg<strong>sz</strong>egése következtében, hanem<br />
valamely véletlen esemény folytán következett<br />
be az emberi nem <strong>sz</strong>erencsétlensége, a azükségképeni<br />
halál.<br />
A czigányok képzelete <strong>sz</strong>erint a túlvilági halhatatlanság<br />
hasonló e földi élethez. A más világba,<br />
a holtak or<strong>sz</strong>ágába a lélek csak akkor jut, ha<br />
minden hús lerohadt a hulla csontjairól. Régi<br />
időkben az elhalt rokonai gyorsíthatták némileg<br />
a felbomlást, főleg, a mint láttuk, annyiban,<br />
hogy bizonyos idő leteltével kiásván a hulla fejét,<br />
más helyen temették el ismét. E helyen meg<br />
kell említenem, hogy a múlt <strong>sz</strong>ázadokban Európa<br />
több or<strong>sz</strong>ágaiban s hazánkban is kannibálizmussal<br />
gyanúsították a czigányokat és ennek alapján<br />
<strong>sz</strong>örnyen irtották őket. Ugyanis azzal vádolták,<br />
hogy emberhúst e<strong>sz</strong>nek; igy pl. hazánkban,<br />
Kemencze, Bát és Czáb községekben 1782. augu<strong>sz</strong>tus<br />
havában ez alaptalan gyanú folytán több<br />
mind 200 czigányt öltek meg. Alkalmat a czigányok<br />
ellen emelt e <strong>sz</strong>örnyű vádra véleményem<br />
<strong>sz</strong>erint a fent említett <strong>sz</strong>okás adott; ugyanis talán<br />
több ízben rajtakapták őket, a mint meghalt<br />
rokonaik csontjait ki-, és ismét elásták.<br />
Tehát csak miután teste egé<strong>sz</strong>en elrohadt, költözhetik<br />
a lélek a holtak igazi or<strong>sz</strong>ágába, hol a<br />
földi, azaz élő ember képmása marad. A görbe<br />
ember ott is görbe, a vak ott is vaknak, marad,<br />
a sánta pedig sántának. Míg a lelkek ez útra<br />
kelhetnek, három külön csoportban maradnak egymástól<br />
elkülönítve; a vízbe fúltak lelkeit a vízi<br />
<strong>sz</strong>ellemek fazekakba zárják, hol addig maradnak,<br />
míg a test elrohad; a meggyilkoltak lelkei vad<br />
állatokba bújnak, honnan csak év<strong>sz</strong>ázadok múlva<br />
kerülnek a holtak or<strong>sz</strong>ágába; a termé<strong>sz</strong>etes halállal<br />
kimúltak pedig a földön barangolva vis<strong>sz</strong>avis<strong>sz</strong>atérnek<br />
testükbe, míg ez végkép elenyé<strong>sz</strong>ik<br />
és csak ekkor <strong>sz</strong>állnak a holtak hónába. Hogy a<br />
léleknek a testbe való vis<strong>sz</strong>atérését megkönynyebbítsék,<br />
a hulla arczára kendőt borítanak, úgy<br />
hogy azon épen a <strong>sz</strong>ájnyílás fölött egy lyuk<br />
legyen, a melyen aztán kénye-kedve <strong>sz</strong>erint ki és<br />
be <strong>sz</strong>állingolhat a lélek, a mely különben ez állapotban<br />
öntudat nélkül való, — • mintha ré<strong>sz</strong>eg<br />
volna» (sár mátyi) — monda nekem egy czigány.<br />
A halál igazi or<strong>sz</strong>ágába való utazás azonban<br />
nagyon bajos, borzalmas és rémületes. A léleknek<br />
hét hegy előtt kell elvonulnia, melyek küzdenek<br />
egymással, később egy kigyó állja el az utat,<br />
aztán 12 sivatagon kell átvándorolnia, a hol jéghideg<br />
<strong>sz</strong>él fú, a" mely késként met<strong>sz</strong>i a bőrt. E<br />
<strong>24.</strong> SZÁM. <strong>1886.</strong> xxxni. ÉVFOLSAM.<br />
<strong>sz</strong>él ellen védelmezheti a lelket az a tűz a<br />
melylyel elégetik az elhalt ruháit ós egyéb holmiját;<br />
ezeket — mint Liebich irja — régebben<br />
csak hónapok múlva <strong>sz</strong>okták elégetni, mai nap<br />
pedig, hja Schwicker, mindjárt az eltemetés után.<br />
Az említett felfogás és <strong>sz</strong>okások illu<strong>sz</strong>trácziójául<br />
ide iktatom az erdélyi sátoros czigányoknak egy<br />
jellemző meséjét. Az eddig kiadatlan mese majdnem<br />
<strong>sz</strong>ó<strong>sz</strong>erinti fordítása a következő :<br />
"Egy<strong>sz</strong>er volt egy <strong>sz</strong>egény czigány legény, a<br />
kinek egy hét alatt meghalt édes anyja, édes apja<br />
és kedves <strong>sz</strong>eretője is. Nagy búsan eltemette, de<br />
halotti tort nem tarthatott, mert olyan <strong>sz</strong>egény<br />
volt, hogy alig volt miből élnie egy napról a<br />
másikra. A temetésre egy héttel arra ébred egy<strong>sz</strong>er<br />
egy éjjel a <strong>sz</strong>egény legény, _ hogy valaki<br />
nagyon rázza a sátrat. Kérdi: «Ki az?» Hallja<br />
erre apja <strong>sz</strong>avát: ((Eltemettél s még tejet sem<br />
adtál!» Másnap éjjel ismét valaki rázza a sátrat;<br />
a legény felébred és kérdi: «Ki az?» Hallja<br />
erre anyja <strong>sz</strong>avát: ((Eltemettél s még tejet sem<br />
adtál!» Harmad nap éjjel ismét rázza valaki a<br />
sátrat; a legény felébred és ismét kérdi: «Kiaz'?»<br />
Hallja erre <strong>sz</strong>eretője <strong>sz</strong>avát: ((Eltemettél és még<br />
tejet se adtál!» Most nagy bánat fogta el a <strong>sz</strong>egény<br />
legény <strong>sz</strong>ivét és kiment a sátor elé. Sötét<br />
volt az éj s ő nem láthatott semmit, de <strong>sz</strong>eretője<br />
igy <strong>sz</strong>ólt hozzá: «Ha meg akar<strong>sz</strong> minket nyuga<strong>sz</strong>talni,<br />
menj fel a havasra, ott talál<strong>sz</strong> egy barlangot<br />
s a barlangban három tojást; azt vedd el,<br />
ha tudod és törd fel! de bajosan fog<strong>sz</strong> te oda<br />
bejutni!» Erre eltűnt a holt leány.<br />
Másnap korán reggel útra kelt a <strong>sz</strong>egény fin;<br />
a rengeteg havas közepén egy vén as<strong>sz</strong>onynyal<br />
találkozott, ki nagy nehezen vitt, egy nagy zsákot<br />
a hátán. A fiu megsajnálta és meg<strong>sz</strong>ólította: «Adja<br />
ide, majd elvi<strong>sz</strong>em én!» Az öreg as<strong>sz</strong>ony oda is<br />
adta a zsákot; a fiu vállára vetette és kérdezte az<br />
as<strong>sz</strong>onyt, mi van a zsákban, hogy neki oly könynyünek<br />
tet<strong>sz</strong>ik.«Halva <strong>sz</strong>ületettek lelkei!» monda<br />
az öreg as<strong>sz</strong>ony, «én <strong>sz</strong>oktam ezeket a lelkeket<br />
felvinni a holtak lakásába*. Alig hogy néhány<br />
lépést haladtak, egy barlang előtt állott meg az<br />
öreg as<strong>sz</strong>ony és igy <strong>sz</strong>ólt: «Itt vagyunk!* —<br />
«Hogyan?» kérdé a legény, «olyan hamar?* —<br />
«Neked hamarnak lát<strong>sz</strong>ik,* monda erre az öreg<br />
anyóka, «pedig már kilencz éve, hogy hordódé<br />
zsákot!» Erre megijedt a fiu; a vén as<strong>sz</strong>ony pedig<br />
folytatá: «Gyorsan halad az idő a halottak or<strong>sz</strong>ágában<br />
; és mi pedig barátom itt vagyunk, s ha<br />
nem is ép egé<strong>sz</strong>en benne, mégis már átléptük a<br />
határát. Tudom, hogy mi <strong>sz</strong>ándékból jöttél ide.<br />
Adok neked egy darab húst, egy kancsó tejet,<br />
egy kulcsot és egy kötelet; ezekkel indulj útnak,<br />
majd eléred a barlangot, a hová menni <strong>sz</strong>ándékozol.<br />
» Erre az anyóka egy kis tari<strong>sz</strong>nyát adott<br />
neki, elvette tőle a zsákot és eltűnt.<br />
A legény folytatta útját és csakhamar egy sötét<br />
barlang <strong>sz</strong>ájához ért. Belépett s alig haladt néhány<br />
lépésnyire, egy<strong>sz</strong>erre nagy világosság támadt és ő<br />
egy nagy házat látott maga előtt. Benyitott a<br />
kapun, de kilencz fehér kutya támadt rá nagy<br />
mérgesen. Kivette tari<strong>sz</strong>nyájából a húst és odadobta<br />
nekik. Tovább ment és egy kútnál látott<br />
egy as<strong>sz</strong>onyt, a ki hajóra kötött vederrel merítette<br />
a vizet. Ennek oda dobta a kötelet, hogy arra<br />
kösse a vedret és megkérdezte tőle, hogy minek<br />
meríti a sok vizet. «Azoknak a holtaknak*,feleié<br />
az as<strong>sz</strong>ony,«kiket mosdatlanul temettek el rokonaik.*<br />
Erre tovább ment a fiu és a kulcscsal<br />
megnyitotta a ház ajtaját s belépett a <strong>sz</strong>obába,<br />
hol három tojást talált. Feltörte az egyiket. Egy<strong>sz</strong>erre<br />
köd borította a <strong>sz</strong>obát és elébe lépett atyja,<br />
mondván : «Jaj, de éhes és <strong>sz</strong>omjas vagyok!» -""<br />
•Menjünk az udvarra; ott hagytam az ajtó előtt<br />
egy kancsó tejet.* — «Kö<strong>sz</strong>önöm*, vála<strong>sz</strong>olt<br />
atyja, ((most már késő! de legalább nyugtom le<strong>sz</strong><br />
immár és most bemehetek a halottak or<strong>sz</strong>ágának<br />
belsejébe!* S e <strong>sz</strong>avakkal eltűnt. A fiu most feltörte<br />
a második tojást és anyja lépett elébe<br />
ő is azt mondta: «Jaj, de éhes és <strong>sz</strong>omjas<br />
vagyok!* — «Menjünk az udvarra*, mondta<br />
a fiu, «ott áll az ajtó előtt egy kancsó tejjel!* -~<br />
«KÖ<strong>sz</strong>önöm!» vála<strong>sz</strong>olt az anyja, «most mar<br />
késő; de legalább nyugtom le<strong>sz</strong> immár és most<br />
bemehetek a halottak or<strong>sz</strong>ágának belsejébe.'<br />
S e <strong>sz</strong>avakkal eltűnt.<br />
Ekkor a kezébe vette a fiu a harmadik tojas*><br />
kiment vele az udvarra és ott törte fel a kan cSC<br />
mellett. Most megjelent <strong>sz</strong>eretője, mondván:<br />
«Jaj, de éhes és <strong>sz</strong>omjas vagyok.* —_«!** a e ^'<br />
édesem!» monda a legény és oda nyujtá a kancsót.<br />
A leány ivott a tejből és olyan <strong>sz</strong>ép len<br />
g$. aZÁM._lgSfi. XXXIII. RVTOLTAM.<br />
mint a nap leg<strong>sz</strong>ebb leánya J Mikor kiitta a teiet<br />
így 8Z0 ^ : "Édesem, ki<strong>sz</strong>abadítottál engem a<br />
halálból, most vis<strong>sz</strong>atérek veled az életbe és a<br />
tied le<strong>sz</strong>ek!*<br />
És csakugyan vis<strong>sz</strong>atértek a <strong>sz</strong>örnyű havasokról<br />
a honnan a holtak or<strong>sz</strong>ágába vezet az út, és<br />
aztán nyugodalmasan, békességben éltek egymással,<br />
míg egy<strong>sz</strong>er nekik is végkép a holtakhoz<br />
kellett költözniök *<br />
A kísértetekben való hit ősrégi, a czigányoknál<br />
sem kezdődött egy későbbi történeti kor<strong>sz</strong>akban,<br />
az elfajulás idejében; e hit mindenütt található,<br />
minden termé<strong>sz</strong>eti népnél, az emberi vi<strong>sz</strong>onyok<br />
legkezdetlegesebb fokán, és fentartotta magát későbbi<br />
állapotokban is, mert az embernek erkölcsileg<br />
teljesen még meg nem állapodott kedélyében<br />
gyökerezik. E tekintetben itt nem a halhatatlanság<br />
képzetéről van <strong>sz</strong>ó, amely egyátalán létezést<br />
tulajdonit a léleknek a halálon túl. A czigányoknál<br />
a meghaltak annyiban jönnek tekintetbe, a<br />
mennyiben mint másvilági <strong>sz</strong>ellemek mintegy<br />
isteni hatást gyakorolnak az élők sorsára, ha<strong>sz</strong>nálnak<br />
vagy ártanak nekik. A halottak ti<strong>sz</strong>teletének<br />
ez a neme sok népnél dívott és dívik. A czigányok<br />
pl. azt hi<strong>sz</strong>ik, hogy azok a halottak, a<br />
kik a földben nem találnak nyugalmat, különösen<br />
Szentiván éjjelén látogatják meg az övéiket. Azért<br />
is bárhol sátoroznak a czigányok ez ídőtájt, fonalat<br />
kötnek a legközelebbi vizén át, hogy a<br />
<strong>sz</strong>ellemek átkelhessenek rajta; mert ősrégi hit<br />
<strong>sz</strong>erint — a mely Bengáliában, Birma határán,<br />
a chittagongi Tipperah-knál, a czigányoknak<br />
való<strong>sz</strong>ínűleg legközelebbi rokonainál is fentartotta<br />
magát — a viz határt képez élet és halál<br />
között, a viz feloldja a varázst és elűzi a <strong>sz</strong>ellemeket.<br />
2<br />
Ha Szentiván napja éjjelén valakinek álmában<br />
megjelenik a halott, az annak a jele, hogy<br />
nincs nyugta s ez esetben azzal lehet megnyuga<strong>sz</strong>talni,<br />
ha a templom ere<strong>sz</strong>éről csorgó vizet<br />
gyűjtenek és azzal hét napon kere<strong>sz</strong>tül naponként<br />
két<strong>sz</strong>er megöntözik az illető sírját. Néha<br />
egé<strong>sz</strong>en kicsinyes okból nem találnak a halottak<br />
sírjukban nyugalmat, pl. ha nem égették el életökben<br />
a levágott körmüket és hajókat (v. ö. a<br />
zsidó felfogást), a melyeket aztán haláluk után<br />
kell ös<strong>sz</strong>e<strong>sz</strong>edniök, hogy megnyughassanak. Ez<br />
éjjelen egy edényben tejet is <strong>sz</strong>oktak a sátor elé<br />
tenni, hogy a földi űtjokban kifáradt halottak<br />
elkölthessék. Az ind temetkezési <strong>sz</strong>ertartásokhoz<br />
tartozik, hogy a meghalt rokonai cserép edényben<br />
tejet és vizet állítanak a <strong>sz</strong>abadba, mondván:<br />
•Meghalt, itt fürödjél és igyál!* 3<br />
A sátoros czigányoknak a halhatatlanságról<br />
való fogalmai maiglan is igen kezdetlegesek.<br />
Szerintök e világi élet állapotai folytatódnak a<br />
másvilágban is. Ezért te<strong>sz</strong>nek tejet és vizet a<br />
halottak elé, ezért tettek hajdan ételnemüeket<br />
sirjokra. A meghaltak tartózkodási helye is alig<br />
változik, tulaj donképen nem is másvilág az;<br />
mert minden törzs a maga vidékén, vándorteruletén,<br />
képzeli a meghaltaknak ezt a lakóhelyét<br />
a hol viruló, árnyas lugasokban, <strong>sz</strong>ép as<strong>sz</strong>onyokban<br />
és pompás ételekben gyönyörködnek (v. ö.<br />
Mahommed paradicsomát); így az erdélyi czigányok<br />
hite <strong>sz</strong>erint halottjaik lelkei a Kárpátok<br />
déli lejtőin, a hegyek megközelíthetetlen hasadékaiban<br />
lappanganak napon által mint daemon<br />
°k; éjjelenként pedig le<strong>sz</strong>állanak a boldog völgyekbe,<br />
mulatni, ((élni*, a hogy nekem egy<br />
czigány monda. így tehát a haláluk után is csak<br />
azt mívelik, mit e világi életekben; a régi <strong>sz</strong>envedély<br />
uralkodik ott is; az as<strong>sz</strong>onyok azonban<br />
ott nem <strong>sz</strong>ülnek, hi<strong>sz</strong> lelkek.<br />
A. meghaltak élete teljesen az élőkéhez van<br />
Kötve; mint <strong>sz</strong>ellemek és kisértetek jelennek<br />
m eg az élőknek, s átalán vágyódást mutatnak<br />
Czigány mesékben a i reghajnal és esthajnal" a napkl<br />
rály leányai. A reghajnal a <strong>sz</strong>ebbik.<br />
j Lewin, Hül Tracts of Chittagong 84 lap.<br />
Zeitschr. d. d. morgenl. Gesellsch. VII, 541.<br />
VASÁRNAPI ÚJSÁG.<br />
az élet iránt, irigylik az élőket és gyakran ép ez<br />
okból rémítik és zaklatják őket. Abban a felfogásban,<br />
hogy a <strong>sz</strong>ellemek a meghaltak leikéiből<br />
le<strong>sz</strong>nek, nyilatkozik a czigányoknál utolsó nyoma<br />
az anthropomorfikus alapnézetnek, a mely náluk<br />
hajdanta teljes vűágjában állhatott.<br />
A halhatatlansági hit erkölcsi felfogásáról, a<br />
halál utáni életben való igazság<strong>sz</strong>olgáltatásról<br />
nincs <strong>sz</strong>ó a czigányoknál. A vallási érzelem<br />
sejti ugyan, hogy a lélek egy magasabb rendű<br />
másvilágba is tartozik, de a halál félelme, az<br />
élethez való raga<strong>sz</strong>kodás elhomályosítja e sej-<br />
telmet - Dr. WLISLOCKI HENRIK.<br />
A SZÓRAKOZOTTSÁG STATISZTIKÁJA.<br />
Ki nem volt életében <strong>sz</strong>erelmes, és ki nem<br />
volt életében <strong>sz</strong>órakozott ? Ez a két gyarlóság (!)<br />
olyan, a melyet egy halandó is alig kerülhet el.<br />
De nem az a <strong>sz</strong>ándékom ezúttal, hogy ez állapotok<br />
lélektani taglalásába bocsátkozzam, hanem<br />
megkísértem stati<strong>sz</strong>tikai alapokra fektetni a <strong>sz</strong>órakozottságot<br />
és bemutatni nem csak ugy, a<br />
mint otthon elsózza a levest, pomádét kenet vaj<br />
helyett a kenyérre, és kiönteti a mosdóvízzel a<br />
<strong>sz</strong>appant, vagy gyűrűt, hanem mint társadalmi<br />
tényezőt, mely a hatóságok beleavatkozását is<br />
felhívja.<br />
A <strong>sz</strong>órakozottságnak kétségkívül netovábbja az<br />
az adoma, hogy valaki levéllel kezében megy le a<br />
levélgyűjtő <strong>sz</strong>ekrényhez, s annyira megfeledkezik<br />
magáról, hogy tévedésből magát dobja bele a<br />
levél helyett. De ha az efféle nem is történik<br />
meg <strong>sz</strong>ó <strong>sz</strong>erint, kissé enyhébb alakban mégis<br />
sok bajt okoz a postának a közönség <strong>sz</strong>órakozottsága.<br />
Minden évben találnak bizonyos mennyiségű<br />
felvált levélbélyeget a gyűjtő-<strong>sz</strong>ekrényekben, melyek<br />
a hiányos leraga<strong>sz</strong>tás miatt hullanak le, valamint<br />
a kulcsok, gyűrűk, pecsétnyomók, pénzdarabok,<br />
s más ilyen apróságok sem ismeretlenek<br />
az emberi feledékenység eme közös gyűjtő reservoirjaiban.<br />
Akármennyit is <strong>sz</strong>idják minálunk a<br />
postát időnként a hanyag és rendetlen kezelésért,<br />
azt el kell ismerni, hogy néha jobb ügyre méltó<br />
buzgalmat fejt ki, hiányos czímzésü levelek, csomagok<br />
stb. kézhez juttatásában. Csak az méltányolhatja<br />
ezt eléggé, a kinek tudomása van róla,<br />
hogy évente hány <strong>sz</strong>abály-ellenes küldemény<br />
fordul meg a postán, s hány retourniroztatik<br />
(iczímzett ismeretiem megjegyzéssel. Sok esetben<br />
még czím sincs írva a borítékra, hanem csak<br />
ennyi: «Adassék ez a levél édes <strong>sz</strong>ülőapámnak<br />
tulajdon kezébe, Füzes-Peczéren*, vagy más<br />
esetben a czím csak megvolna, hanem a rendeltetési<br />
hely hiányzik, s igy tovább. Hát még az<br />
értékes küldemények <strong>sz</strong>áma, melyek ajánlat nélkül,<br />
nyitva, lazán kötözve vagy pecsételetlenül<br />
adatnak fel!<br />
Vegyük csak a világ<strong>sz</strong>erte legjobban <strong>sz</strong>ervezett<br />
posták egyikét, a londonit, melyről épen érdekes<br />
kimutatás fek<strong>sz</strong>ik előttem. Kitűnik ebből,<br />
hogy a londoni pósta<strong>sz</strong>ekrényekben lehullva talált<br />
bélyegek <strong>sz</strong>áma három egymásra következő évben<br />
60—61 és 65 ezerre ment. Betournirozva egyik<br />
évben 4, a másikban 5 millió levél lett. Találtak<br />
aranyórát s lánczot Amerikába küldve minden czím<br />
nélkül, vagy pecsételetlenül sátkötözetlenül, s több<br />
mint 80,000 levelet bontottak fel egy közelebbi<br />
évben homályos czímzésük miatt, melyekben kivétel<br />
nélkül értékes tárgyakat találtak. Egy alkalommal<br />
egy egé<strong>sz</strong>en nyitott levél 2000 frt értékű<br />
utalványt 5000 frt értékű bankjegyet tartalmazott.<br />
Más évben mindös<strong>sz</strong>e 18,000 czímzés nélkül<br />
föladott levelet <strong>sz</strong>ámítottak ös<strong>sz</strong>e, s ezek közt<br />
közel 500 foglalt magában ös<strong>sz</strong>esen 130,000 frt<br />
értékre menő értékpapírokat.<br />
Még meglepőbb esetekről is adhatnak <strong>sz</strong>ámot a<br />
londoni posta krónikái. Pana<strong>sz</strong>t emeltek, hogy<br />
egy egy<strong>sz</strong>erű levélből bélyegeket loptak el, a a<br />
tolvajlással egy alantas hivatalnokot vádoltak. A<br />
megejtett nyomozásból kiderült, hogy a bélyegek<br />
a vádló zsebében maradtak és azokat be sem tette<br />
a levélbe. Egy ajánlott levél pedig 40,000 frt<br />
értékű török kötvényeket tartalmazott egy londoni<br />
czéghez intézve s a felmutatónak fizetendő <strong>sz</strong>elvényekkel.<br />
A levelet ros<strong>sz</strong>ul irányították a idegen<br />
helyen adták át, hol értéktelen sorsjegyeknek<br />
nézték, s a gyermekeknek adták játék<strong>sz</strong>erül.<br />
Az emberi <strong>sz</strong>órakozottságnak egy más nagy<br />
<strong>sz</strong>intere a vasúti közlekedés. Valaki végig akar<br />
dőlni a kupé pamlagán, leve<strong>sz</strong>i kalapját s utazó<br />
sipkát húz fejére, aztán a kalapot ott feledi. Va-<br />
379<br />
laki könyvet ve<strong>sz</strong> kezébe, előkeresi papirvágó<br />
kését, maga mellé helyezi s ott hagyja. Valaki<br />
czigarettát sodor, a vonat megérkezik, az utasok<br />
rohannak kifelé a a dohány-<strong>sz</strong>elencze ott marad.<br />
De hány meg hány esete van még a azórakozottaág<br />
áldozatának az utazás láza közben. Felső<br />
kabát, látcső, karmantyú, kalap, bot, esernyő,<br />
női shawl, keztyü, zsebkendő, tárcza, könyv,<br />
pipa, <strong>sz</strong>emüveg, mind ve<strong>sz</strong>élyben forognak. Jól<br />
<strong>sz</strong>ervezett vasutaknál a vonat megérkezésénél<br />
egy portás mindig sorra vizsgálja a kocsikat s<br />
magával vi<strong>sz</strong>i az ott feledett tárgyakat egy külön<br />
helyiségbe. Ha bármely jelből ki lehet deríteni<br />
a tulajdonos nevét, rövid idő múlva az elve<strong>sz</strong>ített<br />
tárgy vis<strong>sz</strong>aadatik neki, ellenkező esetben<br />
raktárba helyezik s három hónapi fenntartás<br />
után elárverezik máa oly teher-póstaküldemónyekkel<br />
együtt, melyek adresazát lehetetlen leolvasni<br />
vagy időközben lehullottak a csomagról,<br />
a melyeknek értéke esetleg nem áll arányban a<br />
<strong>sz</strong>állítási díjjal.<br />
A kit az emberi élet furcsaságai érdekelnek, s<br />
pedig kit ne érdekelnének ? — elég érdekes és<br />
sajátságos látványt fog találni az ily időleges árverésekben,<br />
a minőt legutóbb az o<strong>sz</strong>trák államvaspálya-társaság<br />
tartott podgyá<strong>sz</strong>rakodó helyiségében.<br />
A jövedelem a fővárosi <strong>sz</strong>egényház<br />
javára fordíttatik a ez intézetnek egy megbízottja,<br />
valamint a rendőrkapitány is jelen van az árverésen.<br />
A málhák elhelyezésére <strong>sz</strong>olgáló hoaazu<br />
pad mögött éktelen zsivaj éa tolongás közt csoportosulnak<br />
az árverelők, nagyobbára a fővárosnak<br />
ama kapzsi és nyeré<strong>sz</strong>kedő o<strong>sz</strong>tályából, mely<br />
a Terézváros ghettójábin van otthon; de itt-ott<br />
elegánsabb uracsi alakok is, kik itt olcsón remélnek<br />
jutni <strong>sz</strong>ükségleteikhez, vállalkozó hordárok,<br />
kik rendesen valamely sub osa alatti egyéniséget<br />
képviselnek, a ki átall <strong>sz</strong>emélyesen venni<br />
ré<strong>sz</strong>t a hűhóban, sőt hajlott korú, zaugori vén<br />
dámák a kaczkiás csinos menyecskék is, egy<br />
kiaaé fölényes mosolylyal, de azért rejtett figyelemmel<br />
kisérve az egymást túlliczitálók ajánlatait.<br />
Sorra bontja föl egy <strong>sz</strong>olga a kirakott ládák tartalmát,<br />
melyek ré<strong>sz</strong>int eredeti egymáshoz tartozásuk,<br />
ré<strong>sz</strong>int pedig késöbbirendezésalapján vannak<br />
csoportosítva. Leírok egynehányat közülök, mert<br />
meg vagyok győződve, hogy a legtermékenyebb<br />
fantázia sem hozhatná őket ugy öa<strong>sz</strong>e, mint az<br />
élet humora. Kendő, gyermekczipő, rongyos<br />
nadrágok, kráglik, zsákok, bőröndök, paccsenek,<br />
üres üvegek, levélpapirosok; majd lámpa, poroló<br />
seprő, kosarak, kalapok, pi<strong>sz</strong>toly, órafedél, napernyő<br />
és bélyegző vas. Egy tuczat ócska czilindert<br />
hangos röhögés fogad. Hamar ráverik az<br />
első ajánlóra, a ki menten kive<strong>sz</strong>i béllését, lerántja<br />
<strong>sz</strong>alagját s az egykor dicsőségesen ragyogó<br />
nemezt mosogató rongynak gyűri ös<strong>sz</strong>e kezében,<br />
a hegyibe ül.<br />
Most egy sereg piros női czipőre kerül a sor.<br />
Kissé kaczér látvány ily helyen. S hogy a mogorva<br />
gseftelök 8em épen érzéketlenek a humor<br />
iránt, ((bizonyítja egy hang a népből,* a mely láttokra<br />
rázuditja a pápai theologusok hires kórusát,<br />
hogy: «Csicsóné galambom.* Szó, a mi <strong>sz</strong>ó,<br />
az ember méltán kíváncsi rá, hogy miféle pajkos<br />
véletlen tréfája lephette meg a vasutigazgatóságot<br />
ilyen ajándékokkal. Egy inkognitó<br />
utazó gono<strong>sz</strong>tevőről fölteheti az ember, hogy<br />
bűnjeleit <strong>sz</strong>ándékosan a kupéban hagyja, de egy<br />
csinos nőcske czipőit, melyek azonfelül egé<strong>sz</strong>en<br />
formáa kia lábakról tanúskodnak!<br />
dXyolcz darab napernyő, három karmantyú,<br />
négy kendő, két bőrönd, egy kézi kosár —<br />
| kilenczvennégy krajczár, ki ad többet érte?*<br />
! A kikiáltott tárgyak kézről-kézre vándorolnak,<br />
| műértő kezekkel fejtik ki a béllést, vizsgálnak<br />
egy-egy fakult kopást a eleinte alig győzi füllel a<br />
kikiáltó az itt is, ott is felhangzó ajánlatokat:<br />
Kilenczvenöt.... egy forint tiz hú<strong>sz</strong><br />
harmincz — meglehetősen progreasiv gráduaokban.<br />
Mert kezdetben caupa kerek numerusok<br />
járják; csak kéaőbb fogy ki a <strong>sz</strong>u<strong>sz</strong> annyira,<br />
hogy már a krajczárokon is alku<strong>sz</strong>nak s egy-egy<br />
I rava<strong>sz</strong> <strong>sz</strong>ámító <strong>sz</strong>inte-<strong>sz</strong>inte bevárj a a harmad<strong>sz</strong>ori<br />
| leütést, mielőtt még egy utolsó krajczárt kiizzadna.<br />
Egy-egy női hang halkan, félénken rebben el.<br />
Körülnézünk: csinos, <strong>sz</strong>emrevaló, jobb körökre<br />
valló hölgyecske lapul meg <strong>sz</strong>égyenkezve a korlát<br />
mögött, s mi tagadás ? kissé fe<strong>sz</strong>élyezve érzi, magát<br />
a kiváncai tekintetek előtt. Madách Évája<br />
jut eazembe. Jóságos én! Tehát csakugyan igaz<br />
az, hogy a nő mindenütt velünk van — a paradicsomtól<br />
a — liczitáczióig? És nem ráveretik-e
380 VASÁENAPI UJSÁCr u - <strong>sz</strong>kM 1886 - * x *jg_ K>LY«.<br />
Ráolvasás beteg gyermekre. Bella-bella-indiánok bölcsője. Komancse-indiánok bölcsője. Felserdült indián ficzkó, hátán halat czipelve.<br />
Ves<strong>sz</strong>őfonatú bölcsőpólya. Sioux-indián főnök családja körében. Függő bölcső.<br />
Indián anya és gyermeke.<br />
Nyáripólya ernyővel ellátva.<br />
A SIOUX-INDIÁNOK ÉLETÉBŐL.<br />
Sioux-csecsemők pólyáikban, a fára agga tva<br />
<strong>24.</strong> SZÁI^JgSe- XXXIU. ÉVFOLYAM. VASÁRNAPI ÚJSÁG. 381<br />
«supa juxból is az átkozottak mind a hat darab<br />
kopott napernyőt? Sebaj. Kissé elfogódottan elkezdi<br />
<strong>sz</strong>ámlálni, melyiket hova <strong>sz</strong>ánta. «Ez jó le<strong>sz</strong><br />
a cselédemnek* —mondja affektált ajkbiggyé<strong>sz</strong>téssel<br />
— iinini! ezt megamamának küldöm Munkácsra.<br />
» S az árverés tovább foly: cseng az ezüstpénz<br />
a rögtönzött a<strong>sz</strong>talon, kikelt arczok magya-<br />
Táznak, kapaczitálnak s a távolban elenyé<strong>sz</strong>öleg<br />
hangzik fel még egy<strong>sz</strong>er az előbbi ismert modo<br />
.MM<br />
A DUNAPART. BRÜCK LAJOS FESTMÉNYE UTÁN.- A (Magyar müvé<strong>sz</strong>ek» czimű vállalatból.<br />
ros hanghordozás, mintegy a közelállókhoz intézve<br />
: (dgen igen, a mamának küldöm — Balassa-<br />
Gyarmatra.»<br />
De a mi a legcsodálatosabb, az, hogy hogyan<br />
kerülnek az elve<strong>sz</strong>tett tárgyak közé olyanok is,<br />
"mint például csengettyű, madárkalitka, <strong>sz</strong>ékek,<br />
babajátékok, kéziratok, mérő edények, stb. Anélkül,<br />
hogy a gyöngébb nemet nagyobb <strong>sz</strong>órakozottsággal<br />
kellene vádolnunk, azt is konstatál<br />
DELIANNISZ, A VOLT GÖRÖG KORMÁNYELNÖK OTTHON: A MINISZTER FOGAD.<br />
hatjuk, hogy az elve<strong>sz</strong>tett tárgyak túlnyomóan<br />
nagyobb ré<strong>sz</strong>e nők által hagyatott hátra, holott<br />
tudvalevő, hogy átalában nagyobb a férfiutazók<br />
<strong>sz</strong>áma, mint a nőké. Az igaz, hogy ezek nem<br />
mutatnak oly határozott hajlandóságot a nagy<br />
ké<strong>sz</strong>ültséggel való utazásra, mint amazok. Az<br />
nomnia mecum portó» elve határozottan női elv.<br />
V.S.
382<br />
SÁNDOR MÁTYÁS<br />
VERNE GYULA REGÉNYE.<br />
FRANCZIÁBÓL FORDÍTOTTA HUSZÁR IMRE<br />
Egyedül jogosított It'íTL'Illt Pt'W7 Negyvennegyedik<br />
magyar liadáii. .lf.'i I r,ÜIR llttlli. folytatu.<br />
I. A ceutai kormányzóság.<br />
Antekirtt orvos nem túlzott. Ma már átalánosan<br />
elismertetik tény gyanánt az akarat .helyettesítésének<br />
lehetősége a hypnotizáltaknál. Charcot,<br />
Brown-Séquard, Azaru, Ricket, Dumontpallier,<br />
Mandsley, Bernheim, Hack, Tuke, Bieger<br />
és annyi más tudós művei, megfigyelései és kísérletei<br />
e tekintetben elo<strong>sz</strong>lattak minden kétséget.<br />
Az orvosnak keleten tett utazásai alatt<br />
alkalma volt tanulmányozni a legérdekesebb eseteket<br />
és a fiziológia ezen ágát nagymennyiségű<br />
uj megfigyelésekkel gazdagítani. 0 maga is nagy<br />
suggestiv hatalommal bírt, a melyet <strong>sz</strong>ámos esetben<br />
gyakorolt Kis-Azsiában, s e hatalomra <strong>sz</strong>ámolt,<br />
mint legjelentékenyebb tényezőre Carpena<br />
kézrekerítésében, miután a véletlen ugy akarta,<br />
hogy a spanyol fegyencz e befolyás iránt fogékony<br />
legyen.<br />
De habár az orvos ezentúl bizvást rendelkezhetett<br />
Carpenával, és akaratát a magáéval helyettesít-<br />
\én kény<strong>sz</strong>eríthette, hogy bármikor a tet<strong>sz</strong>ése<br />
<strong>sz</strong>erint cselekedjék, mégis okvetlenül <strong>sz</strong>ükséges<br />
volt, hogy a fegyencz <strong>sz</strong>abadon mozoghasson,<br />
mikor a pillanat elérkezik, hogy ezt vagy amazt<br />
cselekedje. Ehhez nélkülözhetlen volt a kormányzó<br />
engedélye, de az orvos remélte, hogy ezt<br />
az engedélyt ki fogja e<strong>sz</strong>közölni Guyarre ezredestől<br />
és hogy sikerülni fog meg<strong>sz</strong>öktetnie Carpenát.<br />
Tíz perez múlva a kocsi a nagy ka<strong>sz</strong>árnyákhoz<br />
érkezett, a melyek csaknem a spanyol birtok határán<br />
emelkednek és végre megállt a kormányzó<br />
palotája előtt.<br />
Guyarre ezredes már értesítve volt Antekirtt<br />
orvos megérkezéséről Ceutában. Ez a hires egyéniség,<br />
tehetségei és mesés gazdagsága hírnevének<br />
következtében csaknem olyan volt, mint egy<br />
inkognitó utazó fejedelem. A kormányzó a lehető<br />
legnagyobb <strong>sz</strong>ivélyességgel is fogadta öt, valamint<br />
Báthory Pétert is. Mindenekelőtt teljesen rendelkezésükre<br />
bocsátá magát, a mennyiben meg<br />
akarnák tekinteni a beékelést, «ezt a parányi spanyol<br />
földet*, a mely oly <strong>sz</strong>erencsésen van kikerekítve<br />
a marokkói területből.<br />
— Kö<strong>sz</strong>önettel fogadjuk, kormányzó ur, —•<br />
feleié az orvos spanyolul, a mely nyelvet Péter<br />
is nem csak értette, de ép oly folyékonyan be<strong>sz</strong>élte<br />
is, mint ő maga, — de nem tudom, vájjon le<strong>sz</strong>-e<br />
időnk <strong>sz</strong>ívességét felha<strong>sz</strong>nálni.<br />
— Oh! orvos ur, a gyarmat nem nagy terjedelmű,<br />
— vi<strong>sz</strong>onza az ezredes. — Fél nap alatt<br />
meg lehet nézni mindent. De nem <strong>sz</strong>ándékozik ön<br />
néhány napig köztünk időzni ?<br />
— Csak alig négy vagy öt óráig, — monda az<br />
orvos. — Még ma este át kell mennem Gibraltárba,<br />
a hol holnap reggel várnak.<br />
— Elutazni még ma este! — Kiáltá a kormányzó.<br />
— Ah! ez lehetetlen. Biztosítom önt orvos<br />
úr, hogy a mi katonai gyarmatunk érdemes a<br />
megtekintésre. Ön kétségkívül sokat látott, sokat<br />
tapa<strong>sz</strong>talt utazásaiban, de higyje el, hogy Ceuta<br />
már csak fegyenczrend<strong>sz</strong>erénél fogva is méltán<br />
magára vonja a tudósok és a nemzetgazdák<br />
figyelmét.<br />
Termé<strong>sz</strong>etesen, némi hiúság is vegyült a maga<strong>sz</strong>talásokba,<br />
a melyekkel az ezredes a gyarmatot<br />
elhalmozta. Azonban épen nem túlzott, mert<br />
a ceutai fegyház admini<strong>sz</strong>trátori rend<strong>sz</strong>erét,<br />
a mely ugyanazonos a sevillai fegyházéval, a legjobbak<br />
egyikének tartják az egé<strong>sz</strong> ó- és uj-világban,<br />
ugy az elitéltek anyagi állapota, mint erkölcsi<br />
javulása tekintetében. A kormányzó tehát<br />
minden áron óhajtotta volna, hogy oly kiváló<br />
egyéniség, mint Antekirtt orvos, hala<strong>sz</strong><strong>sz</strong>a el az<br />
elutazását és ti<strong>sz</strong>telje meg látogatásával a fegyházat.<br />
— Valóban lehetetlen elhala<strong>sz</strong>tanom az utazást,<br />
kormányzó ur; de ma az öné vagyok és ha<br />
tet<strong>sz</strong>ik . . .<br />
— Már négjtj|ra, — vi<strong>sz</strong>onza Guyarre ezredes,<br />
— és nagyon kevés időnk marad . . .<br />
— Valóban, — monda az orvos, — és ezt<br />
annyival inkább sajnálom, mert ha ön óhajtaná<br />
nekem megmutatni a gyarmatát, én is óhajtanám<br />
önnek megmutatni a jachtomat.<br />
VASAKNAPI ÚJSÁG.<br />
— De nem hala<strong>sz</strong>thatná el egy nappal a gibraltári<br />
utat, orvos ur?<br />
— Minden bizonynyal megtenném, ezredes<br />
ur, ha, a mint már <strong>sz</strong>erencsém volt említeni, egy<br />
holnap reggelre kitűzött találkozás nem kény<strong>sz</strong>erítene<br />
elindulnom már ma este.<br />
— Ez valóban sajnálatos, — feleié a kormányzó,<br />
— és soha se fogok megviga<strong>sz</strong>talódni a<br />
miatt, hogy nem sikerült önt tovább itt tartóztatnom.<br />
De vigyázzon. Az ön hajója erődeim<br />
ágyúinak lőtávolában horgonyoz és csak tőlem<br />
függ, hogy ös<strong>sz</strong>elövessem-e vagy ne.<br />
— Hát a megtorlás, kormányzó ur ? — vi<strong>sz</strong>onza<br />
az orvos nevetve. — Háborúba akar ön<br />
keveredni a hatalmas antekirttai birodalommal ?<br />
— Tudom, hogy ez ve<strong>sz</strong>élyes koczkáztatás<br />
volna, — feleié a kormányzó, hasonló tréfás<br />
hangon. De mit nem koczkáztatna az ember,<br />
hogy az ön társaságát hu<strong>sz</strong>onnégy órával tovább<br />
élvezhesse ?<br />
Péter a nélkül, hogy e társalgásban ré<strong>sz</strong>t vett<br />
volna, azt kérdezte magától, vájjon az orvos közeledett-e<br />
vagy sem a czél felé, a melyet el akart<br />
érni. Az az elhatározás, hogy még ma este Ceutát<br />
elhagyja, kissé meglepte. Hogyan lehessen ily<br />
rövid idő alatt kombinálni a mellőzhetlen intézkedéseket<br />
Carpena meg<strong>sz</strong>ökésének lehetővé tételére<br />
? A fegyenczek pár óra múlva vis<strong>sz</strong>atérnek<br />
a fegyházba és be le<strong>sz</strong>nek zárva éjjelre. Ily körülmények<br />
közt nagyon kétséges volt a spanyol fegyencz<br />
ki<strong>sz</strong>abadulása.<br />
De Péter megértette, hogy az iörvos egy előre<br />
megállapított terv <strong>sz</strong>erint cselek<strong>sz</strong>ik, mikor meghallotta,<br />
hogy következőleg felelt a kormányzónak<br />
:<br />
— Valóban kormányzó ur, kétségbe vagyok<br />
esve, hogy e tekintetben nem tehetek eleget a<br />
kívánságának — legalább ma nem. De talán lehetséges<br />
volna segíteni a dolgon.<br />
— Hogyan, orvos ur, hogyan ?<br />
— Miután holnap reggel Gibraltárban kell<br />
lennem, okvetlenül el kell utaznom ma este. De<br />
ugy hi<strong>sz</strong>em, hogy nem fogok két vagy három<br />
napnál tovább időzni ezen az angol <strong>sz</strong>iklán. Ma<br />
csütörtök van s a helyett, hogy utazásomat a<br />
Közép-tenger keleti ré<strong>sz</strong>ei felé folytatnám, semmi<br />
se volna könnyebb, mint vasárnap reggel megint<br />
vis<strong>sz</strong>atérnem Ceutába. ..<br />
— Valóban semmi se volna könnyebb és egyúttal<br />
lekötelezöbb irányomban, — vi<strong>sz</strong>onza a kormányzó.<br />
— Kétségkívül a hiúság is be<strong>sz</strong>él belőlem<br />
! De én istenem! Kiben nincs egy <strong>sz</strong>emernyi<br />
hiúság ezen a világon. E <strong>sz</strong>erint, kedves orvos<br />
ur, annyiban maradunk, vasárnap...<br />
— Igen, de csak egy feltétel alatt.<br />
— Elfogadom, a nélkül, hogy tudnám mi le<strong>sz</strong>.<br />
— A feltétel csak annyiból áll, hogy ön, a hadsegédével<br />
együtt, a Ferrato fedélzetén fog reggelizni.<br />
384 VASÁENAPI ÚJSÁG. <strong>24.</strong> SZÁM. 1885. xxxnr. ÉVFOLYAM<br />
— Carpena tudja, hogy milyen ös<strong>sz</strong>eköttetésben<br />
álltam Zironéval! Több év óta be volt<br />
avatva bizonyos expedicziókba, a melyekben nekem<br />
is volt ré<strong>sz</strong>em és ha netalán be<strong>sz</strong>élne ...<br />
— Megengedem; de Carpena a ceutai fogházban<br />
ül és életfogytiglani gályarabságra van<br />
elitélve.<br />
— Épen e miatt nyugtalankodom, Namir . . .<br />
Igen ! Carpena vallomásokat tehet, hogy a helyzetét<br />
javítsa és enyhítse! Nemcsak mi tudjuk,<br />
hogy őt Ceutába deportálták, hanem tudják ezt<br />
mások is, a kik <strong>sz</strong>emélyesen ismerik, — például<br />
az a Pescador, a ki őt Máltában oly ügyesen elámította.<br />
Antekütt orvos hozzá fertőzhetik ezen<br />
ember által. Meglehet, hogy kísérletet te<strong>sz</strong>, drága<br />
pénzen megvásárolni a titkát. Sőt az is meglehet,<br />
hogy megpróbálja őt meg<strong>sz</strong>öktetni a fegyházból.<br />
Valóban, Namir, ez az utóbbi mód annyira egy<strong>sz</strong>erű,<br />
hogy <strong>sz</strong>mte tépelődöm rajta, vájjon<br />
miért nem kísérletté meg már eddig is!<br />
Sárkány értelmes, élese<strong>sz</strong>ü ember létére kitalálta,<br />
milyen tervei voltak az orvosnak Carpenával<br />
és igen jól belátta, hogy mennyi oka van<br />
félnie.<br />
Namü kénytelen volt elismerni, hogy Carpena<br />
a mostani helyzetében nagyon ve<strong>sz</strong>élyessé válhatik.<br />
GIBRALTÁR.<br />
— Miért nem pu<strong>sz</strong>tult el inkább ő, mint Zirone<br />
? — kiáltá Sárkány.<br />
— De, — vi<strong>sz</strong>onzá Namir hidegen, — mi nem<br />
történt meg Szicíliában, nem történhetik-é meg<br />
Ceutában ?<br />
A kérdés <strong>sz</strong>abadon volt felvetve. Namir megmagyarázta<br />
Sárkánynak, semmi sem könnyebb,<br />
mint átmennie Tetuánból Ceutába, a hány<strong>sz</strong>or<br />
neki tet<strong>sz</strong>ik. Hi<strong>sz</strong>en csak néhány mérföldnyi<br />
távolság vála<strong>sz</strong>tja el a két várost egymástól. (Tetuán<br />
kissé hátrább fek<strong>sz</strong>ik a fegyencz-gyarmatnál, a<br />
marokkói tengerpart déli ré<strong>sz</strong>én.) Miután a<br />
fegyenczek az or<strong>sz</strong>águtakon dolgoznak, vagy a<br />
városban járnak-kelnek, igen könnyű le<strong>sz</strong> neki<br />
pénzt és élelmi <strong>sz</strong>ereket is a kezébe ját<strong>sz</strong>ani. És<br />
ha egy darab kenyér, vagy egy gyümölcs meg<br />
volna mérgezve, ki törődnék Carpena halálával,<br />
ki fürké<strong>sz</strong>né az okát?<br />
Egyfegyenczczel kevesebb a fegyházban bizonynyal<br />
nem nyugtalanítaná túlságos mérvben a<br />
ceutai kormányzót. Ekkor aztán Sárkánynak nem<br />
volna miért félnie a spanyoltól, sem Antekirtt<br />
orvostól, a kit annyira érdekel, hogy a titkait<br />
megtudja.<br />
Egé<strong>sz</strong>ben véve e be<strong>sz</strong>élgetés eredménye a<br />
következőkben foglalható egybe: mig Antekirtt<br />
orvos Carpena ki<strong>sz</strong>abadítását előké<strong>sz</strong>íti, addig<br />
Sárkány és Namir igyekeznek azt lehetetlenné<br />
[ tenni, elküldvén a fegyenczet idejekorán azokba<br />
a másvilági börtönökbe, a melyekből nem lehet<br />
meg<strong>sz</strong>ökni.<br />
(Folyt, köv.)<br />
EGYVELEG.<br />
* Berlin városa helyén De la Boche geolog <strong>sz</strong>ámítása<br />
<strong>sz</strong>erint 30,000 év múlva valóságos tenger le<strong>sz</strong>,<br />
ha a német tenger partvidékének már régóta tapa<strong>sz</strong>talt<br />
sülyedése, mely jelenleg egy <strong>sz</strong>ázadban 13 hüvelyknyi,<br />
tovább is így fog tartani.<br />
* A japáni udvariasság igen sok helyen túlságos<br />
alázatosság mutogatásában nyilvánul. A vagyonosabb<br />
o<strong>sz</strong>tályok tagjai, ha valakit ebédre hívnak, körülbelül<br />
így <strong>sz</strong>erke<strong>sz</strong>tik meghívóikat. «Bocsánatot kérek,<br />
hogy megsértelek vele, ha felkérlek, hogy holnapután<br />
déiben vendégem légy. Kis pi<strong>sz</strong>kos házam<br />
ugyan nem méltó a megti<strong>sz</strong>teltetésre, hogy belépjél,<br />
mi is egy<strong>sz</strong>erű műveletlen emberek vagyunk s eledelünket<br />
talán éhrezhetlennek fogod találni, mind a<br />
mellett reménylem, lealázod magad, hogy holnapután<br />
6 órakor hozzánk jőjj». Ha e különös meghívás után<br />
vállalkozik az idegen, rendesen ti<strong>sz</strong>ta, ízlésesen berendezett<br />
házat, művelt és előzékeny vendégeket s<br />
legalább 10—15 tál kitűnő ételt talál. Az udvariasság<br />
azonban megkívánja, hogy a gazda mindent becsméreljen.<br />
SÁNDOR MÁTYÁS.<br />
'•• A japánok anthropologiai jellegének megállapítása<br />
végett Baetz tokiói egyetemi tanár mintegy<br />
20,000 japánin tett méréseket. A japáni fogalmak<br />
<strong>sz</strong>erint két arcztypust különböztetnek meg. Az<br />
ari<strong>sz</strong>tokratikus hos<strong>sz</strong>ú arcz hos<strong>sz</strong>as, tövén <strong>sz</strong>éles<br />
orral, magasra emelkedő <strong>sz</strong>emöldökkel és fehér arczbőrrel.<br />
Ez utóbbi meg<strong>sz</strong>erzése végett az előkelő nők<br />
a Mirabil és Jalappa nedvével kenik magukat, mely<br />
igen drága s ezért a <strong>sz</strong>egények meg nem <strong>sz</strong>erezhetik;<br />
már az öt éves gyermekeknél is ha<strong>sz</strong>nálják e <strong>sz</strong>építő<br />
<strong>sz</strong>ert. A plebejus typus <strong>sz</strong>éles sárga arcz. Szőke és<br />
göndör haj ritka náluk és kevésre becsülik. A fej<br />
aránya a testhez igen nagy. Az európaiaknál ez arány<br />
a férfiaknál 1:7.«9. a nőknél l:7.is, a japánoknál ellenben<br />
1:11.*. A felnőtt európai átlag 21-<strong>sz</strong>er oly súlyos,<br />
mint <strong>sz</strong>ületésekor; Japánban ellenben az arány csak<br />
IS. A japáni leánygyermekek <strong>sz</strong>ületésök alkalmával<br />
nem oly súlyosak, mint a fiuk; 13 éves koruktól<br />
kezdve azonban a leányok le<strong>sz</strong>nek súlyosabbak,<br />
habár a felnőtt korban ismét a férfiak súlyosabbak.<br />
* A folyók i<strong>sz</strong>apja. A Mis<strong>sz</strong>i<strong>sz</strong>ippi folyó a mexikói<br />
öbölbe évenkint pontos <strong>sz</strong>ámítások <strong>sz</strong>erint körülbelül<br />
150 millió tonna (á 20 mázsa) i<strong>sz</strong>apot vi<strong>sz</strong>.<br />
Hasonló <strong>sz</strong>ámításokat tettek a Szt.-Lőrincz folyóról<br />
s ennek alapján kimutattatott, hogy az egé<strong>sz</strong> amerikai<br />
<strong>sz</strong>árazföldről földrajzi négy<strong>sz</strong>ögmérföldenként s<br />
évenként a folyók 1600 millió tonna földet hordanak<br />
el. Az Atlanti-oczeánba Amerika, Afrika, Európa és<br />
Ázsia <strong>sz</strong>árazföldjéről üy módon mintegy 2 millió<br />
köbkilométer pu<strong>sz</strong>tul el évenként.<br />
* Veloczipéd-körutazás a föld körül. Stevens<br />
angol vállalata, hogy a földet veloczipéddel körüljárja,<br />
fennakadásra talált Afghani<strong>sz</strong>tánban, honnan<br />
kiűzték. Azt hi<strong>sz</strong>i azonban az utazó, hogy Beludzsi<strong>sz</strong>tán<br />
felé kerülve eljuthat a Perzsa-öbölig.<br />
* Szokatlan <strong>sz</strong>édelgés. A berlini törvény<strong>sz</strong>ék<br />
névtelen feladás alapján egy ve<strong>sz</strong>edelmes <strong>sz</strong>édelgőt<br />
fogott el, ki már előbb is volt büntetve csalásért s<br />
most egé<strong>sz</strong>en <strong>sz</strong>okatlan módon tudott, pénzhez jutni<br />
A postához közeleső nyilvános sétatéren ülve pénzes<br />
levél alakú csomagot adott át ki<strong>sz</strong>emelt áldozatainak<br />
hogy zsebökből esett ki s ha azok elfogadtak, mint<br />
«becsületes találó" egy kis jutalmat kért. Magától<br />
érthető, hogy a pénzeslevélcsomagokban csak üres<br />
papir volt.<br />
* A perecz név a latin pretiolumtól ered, mely<br />
gyermekeknek <strong>sz</strong>ánt ajándékot te<strong>sz</strong>. A középkorban<br />
pereczet s más süteményeket adtak a gyermekeknek<br />
ajándékul. Különösen böjt alkalmával ké<strong>sz</strong>ítették a<br />
pereczeket és pedig Kri<strong>sz</strong>tus halálára emlékeztetve<br />
oly alakban, hogy egy kör (nimbus) által körülvett<br />
kere<strong>sz</strong>tet ábrázoljanak. Ez alak némi változtatással<br />
most is megmaradt, valamint egyes vidékeken a böjti<br />
pereczek még most is divatosak.<br />
* A kákanövényt Angliában a hajótörötteket<br />
mentő társulat nagy mennyiségben kezdi felha<strong>sz</strong>nálni<br />
mentő tutajok ké<strong>sz</strong>ítésére. A kísérletek <strong>sz</strong>erint 3 V*<br />
font káka a vízen 36—40 font terhet elbír, míg<br />
6 font parafa csak 24 fontnyit.<br />
* A legnagyobbmérvü baraczktenyé<strong>sz</strong>tés Paris<br />
E KÉT EGYÉN SÁRKÁNY ÉS NAMIR VOLT.<br />
mellett, Montreuilben van, hol a ti<strong>sz</strong>tán baraczktenyé<strong>sz</strong>tés<br />
végett fölállított kőfalak 500,000 négy<strong>sz</strong>ögméterre<br />
rúgnak.<br />
* A legelterjedtebb nyelv jelenleg az európai<br />
nyelvek között az angol, melyen már legalább <strong>sz</strong>áz<br />
millió ember be<strong>sz</strong>él, az emberiség egy tizenötöd<br />
ré<strong>sz</strong>e. A főbb nyelvek elterjedéséről e <strong>sz</strong>ázadban a<br />
következő táblázat ad fölvilágosítást.<br />
180 l-ben 1* 83-ban :<br />
Angolul be<strong>sz</strong>élt ál 100 millió ember<br />
Németül « 30 69 « «<br />
Oro<strong>sz</strong>ul • 31 fj7 . «<br />
, Francziául « 32 48 « •<br />
Spanyolul « 26 41 « «<br />
Ola<strong>sz</strong>ul • 15 30<br />
Portugálul « 8 13 «<br />
.* A régi csizmákból elefántcsont<strong>sz</strong>erű anyagot<br />
ké<strong>sz</strong>ítenek az amerikaiak. Legelő<strong>sz</strong>ör - ös<strong>sz</strong>edarabolva<br />
chlorkénben több napig áztatják; meg<strong>sz</strong>áradva a<br />
darabok igen kemények le<strong>sz</strong>nek, ekkor vízben megmossák,<br />
ismét ki<strong>sz</strong>árítják, porrá törik, megőrlik s<br />
valamely olcsó raga<strong>sz</strong>tó anyaggal ös<strong>sz</strong>efogják. Az így<br />
ké<strong>sz</strong>ült anyagból minta <strong>sz</strong>erint ké<strong>sz</strong>ítenek fésűket,<br />
gombokat, késnyeleket, melyek elefántcsonthoz hasonló<br />
<strong>sz</strong>ilárdságúak s alakúak.<br />
* Törpe néger fajt fedeztek fel a Kqngo középfolyásánál<br />
Batua lakóiban. A férfiak átlagos nagysága<br />
4 láb 3 hüvelyk, a nőké 3 láb 7 hüvelyk, különben<br />
teljesen kifejlettek s bátrak.<br />
2A. SZÁM. ISSe.^xxiu^jyroLYAM. VASÁRNAPI ÚJSÁG. 385<br />
LÁNGNYELVEK.<br />
Piros pünkösd napja. Ünneplő termé<strong>sz</strong>et viráruhája,<br />
dallal telt tava<strong>sz</strong>nak bibor hajnalfénve<br />
Zöldelö mezőkön kandi nefelejcsek ragyognak<br />
nevető <strong>sz</strong>emeikkel; kakuk-<strong>sz</strong>ótól hangos az<br />
prdő zsongó rovar édeleg a napfényen, a pacsirta<br />
cvors illanással hasítja a levegőt s mindent körülfos<br />
<strong>sz</strong>erető karjaival a nagy égbolt, mint anya<br />
oügyögö gyermekét. Megnyugtató képe a mindenségnek,<br />
mely kicsinyt és nagyot magába zár<br />
s maga<strong>sz</strong>tos egységben oldja fel, ami véges, a mi<br />
függő éslekötött van az atomok nyüzsgő harczában.<br />
Nagy e<strong>sz</strong>méket, mely igazságokat tükröznek<br />
vis<strong>sz</strong>a a kere<strong>sz</strong>tény világ ünnepei: a termé<strong>sz</strong>et<br />
életének fázisait, örök átmeneteit és vis<strong>sz</strong>atérő<br />
körforgását, ama titokzatos erő lüktetését, mely a<br />
mindenség ütereiben hajtja a vért. Vallássá magasult<br />
sejtés lángra gyuladásai ezek a <strong>sz</strong>ivekben,<br />
melyek a változó mindennapi dolgok közt az<br />
állandó okok és törvények felismerésére vezetnek<br />
az emberi sors ama fenkölt epopoeájában,<br />
mely a küzdés, a csalódás,<br />
a diadal és a megti<strong>sz</strong>tult<br />
munka áldásos gyümölcsozésének<br />
egymásutánját a<br />
bölcselő lélekálláspontjáról<br />
fedi föl.<br />
A földöntúli erő, mely<br />
ezelőtt két évezreddel megoldotta<br />
az apostolok nyelvét,<br />
hogy a vüág minden<br />
népének <strong>sz</strong>ájával hirdessék<br />
maga<strong>sz</strong>tos tanaikat — az<br />
a nyelv, mely a tenger zúgásából,<br />
a <strong>sz</strong>élvihar süvöltéséből,<br />
a <strong>sz</strong>ivárvány tarka<br />
játékából, s a fű<strong>sz</strong>álon ragyogó<br />
harmatcseppből min<br />
denki előtt érthetően, a hit<br />
és az igazság nyelvén be<strong>sz</strong>él.<br />
A pünkösd az emberiség<br />
testvéresülésének ünnepe,<br />
mely lerontja a nyelv,<br />
a faj és eredet korlátait,<br />
hogy a közös rendeltetésben<br />
egyesítse törekvéseiket<br />
s <strong>sz</strong>árnyakat adjon a <strong>sz</strong>ó<br />
bilincseibe fűzött gondolatnak,<br />
elrepülni a föld legtávolabb<br />
zugaiba. Ez a lángnyelvek<br />
örök és mély mi<strong>sz</strong>tériuma.<br />
A Szentlélek röpkedö<br />
galambja, mely a<br />
<strong>sz</strong>ájában hordott magvat<br />
<strong>sz</strong>iveinkbe hullatva, dús<br />
hajtásra sarja<strong>sz</strong>tja hitünket<br />
ama tanokban, melyek<br />
az emberi polgárosodás<br />
alapját megvetették.<br />
Az e<strong>sz</strong>me, a gondolat,<br />
melynek feltámadását a<br />
húsvét mysteriuma jelzi, a<br />
pünkösdben ölt testet, abban<br />
lép működése nyilt és<br />
<strong>sz</strong>abad terére. E megtestesült<br />
gondolat a biblia elvont<br />
tételében a Szentlélek<br />
kitöltetése — valósággal a<br />
BZÓ, a toll hatalma. A <strong>sz</strong>óé,<br />
mely tüzes nyelvek termékenyítő<br />
lángjában <strong>sz</strong>állt vala a tizenkét tanítvány<br />
fejére; a tollé, melyet a pathmo<strong>sz</strong>i remete-apos •<br />
tol dicsfény-övezte alakjának nyújt az ég madara,<br />
a mint azt Domenichinónak itt közölt<br />
festménye oly megragadó igazsággal tünteti föl.<br />
A mint Murillót nevezték az ég festőjének,<br />
mert valóban némely müvében <strong>sz</strong>mte megnyílni<br />
lát<strong>sz</strong>ik a menny a néző előtt — úgy mondták<br />
volt Domenichinóról, hogy «ecsetével bölcselkedik».<br />
Kétségtelen, hogy Domenichino <strong>sz</strong>erény,<br />
<strong>sz</strong>emlélődő termé<strong>sz</strong>et volt, kinek <strong>sz</strong>elleme, nem<br />
tántoríttatva a csillogó külsőségektől, a dolgok<br />
lényéig hatolt s ez a ti<strong>sz</strong>tán <strong>sz</strong>ellemi iránya volt<br />
' is, mely a naturalisták mindinkább előtérbe<br />
özvegye állította, megmérgeztetve azok által, kik<br />
a nápolyi dom ré<strong>sz</strong>ére kapott fresko-megbizatásaiért<br />
irigyelték.<br />
Vájjon nem e nagy <strong>sz</strong>ellem tragikus sorsának<br />
is jelképe-e az a remek festmény, melynek<br />
met<strong>sz</strong>etében Müller Vilmos, a kitűnő német művé<strong>sz</strong>,<br />
oly klas<strong>sz</strong>ikus tökélylyel adja vis<strong>sz</strong>a az ola<strong>sz</strong><br />
mester rajzának ti<strong>sz</strong>taságát, tekhnikai tökélyét? Az<br />
e<strong>sz</strong>me harczosainak örök végzetét olvashatjuk e<br />
lapról, melyen a Jelenések könyve írójának, János<br />
evangélistának symbolikus madara, a sas<br />
hozza alá a fellegekből a tollat, hogy kitöltse<br />
rajta géniusának <strong>sz</strong>ent lelkét s az ihlett <strong>sz</strong>ónak<br />
ellenállhatatlan fegyverével ruházza fel az igazság<br />
rendíthetlen terje<strong>sz</strong>tőjét. A kehely az a<strong>sz</strong>talon,<br />
melybf 1 kigyó tekerőzik elő, arra a legendára<br />
vonatkozik, hogy az evangélistának egy<br />
ízben mérgezett bort nyújtottak, de ő megáldva<br />
a bort, a kigyó előcsu<strong>sz</strong>ott belőle s elvette azzal<br />
az ital mérgét.<br />
Igen. Ott <strong>sz</strong>i<strong>sz</strong>eg a gyilkos fulánk most is azok<br />
kelyhében, kik a lángoló nyelvek tüzétől <strong>sz</strong>ent<br />
DOMENICHINO «JÁNOS EVANGÉLISTÁJA»<br />
lelkesedésre ragadtatva o<strong>sz</strong>olnaka világnégy tájára<br />
hogy hirdessék a népek evangéliumát. Mérgezett<br />
bort nyújtanak ma is a nagy aspirácziók vértanúinak,<br />
de áldja meg az igazság meg<strong>sz</strong>entelt<br />
<strong>sz</strong>ava a kelyhet — s minden cseppje hűsítő<br />
nedvvé válik benne.<br />
PÜNKÖSD HAVA.<br />
Ernyőt csinál tenyerével a gazda <strong>sz</strong>eme elé s<br />
komoly arczczal emeli tekintetét a felhős égre;<br />
fürké<strong>sz</strong>ve vizsgálja a láthatárt s fejét csóválva<br />
töpreng. Érik a gabna; pezsgő életre zsendültek<br />
a vetések: nagy Isten áldására van <strong>sz</strong>ükség, hogy<br />
lépő iskolájával <strong>sz</strong>emben azt irattá vele zá<strong>sz</strong>ló- az időjárás valamely véletlen <strong>sz</strong>e<strong>sz</strong>élye ne aka<strong>sz</strong><br />
Jára, hogy a rajz a lényeg, a <strong>sz</strong>ín csak a forma.<br />
Alárendelt <strong>sz</strong>erepet tulajdonított a <strong>sz</strong>ínezésnek,<br />
művé<strong>sz</strong>i meggyőződése volt, hogy a rajz adja az<br />
t-^**'. a . mncs sem mi, a mi formáját ne attól<br />
kölcsönözné, s azért a rajz az alapja, a végczélja<br />
a festé<strong>sz</strong>etnek. Ez elméleteiért üldöztetve, egé<strong>sz</strong><br />
eletén át vetélytársai tőre és mérge miatt re<strong>sz</strong>etve<br />
halt meg a <strong>sz</strong>egény sorsú czipé<strong>sz</strong> fia, Domenico<br />
Zampieri, 1641-ben Nápolyban, mint<br />
<strong>sz</strong>a meg fejlődésüket. Esőért, jó időért,<br />
csapások eltávolításáért könyörgő proczes<strong>sz</strong>iók<br />
járnak karavánonként helységröl-helységre; folynak<br />
a bncsúk itt is ott is, aggódva várják a kalendárium<br />
vörös betűs napjait, hogy igazolják-e<br />
a <strong>sz</strong>ázados bölcseség által bennök vetett hitet s<br />
nyujtnak-e jó kilátást az időjárásra. Önként értetődik,<br />
hogy a vegetáczió üy válságos forduló<br />
<strong>sz</strong>akának kü<strong>sz</strong>öbén a június hó is gazdag a ter<br />
mé<strong>sz</strong>eti erők ünneplésének oly <strong>sz</strong>okásaiban, ha'<br />
gyományaiban, minőknek az év más hónapjaiban<br />
sem vagyunk hiján. És bármily külsőségekben<br />
nyüvánuljanak is ezek, első pillanatra is felismerhető<br />
bennök az ös<strong>sz</strong>efüggés a termé<strong>sz</strong>et ama pogány<br />
kultu<strong>sz</strong>ával, mely a kere<strong>sz</strong>ténységgel csak<br />
formáját cserélte fel, de lényegét, értelmét híven<br />
megőrizte.<br />
Áldozó csütörtök tudvalevőleg Kri<strong>sz</strong>tus mennybemenetele<br />
emlékére ünnepeltetik Angliában kutak<br />
stb. feldí<strong>sz</strong>ítésével, nálunk virágok küldözgetésével<br />
<strong>sz</strong>erelmesek, ismerősök közt. Mint babonát<br />
tartja az angol köznép, hogy kelet felől e nap<br />
reggelén isten bárányának alakja látható. Ugyanaz<br />
az áldozó csütörtök napján esett esőt palaczkokra<br />
<strong>sz</strong>edve beteg <strong>sz</strong>emeknek orvoslására ha<strong>sz</strong>nálja.<br />
Ha áldozó csütörtökön nem hagyják abba a<br />
munkát, nyilván <strong>sz</strong>erencsétlenség történik. Végre<br />
az áldozó csütörtöki legkisebb eső is <strong>sz</strong>űk évre<br />
mutat állítólag, ellenben <strong>sz</strong>ép idő jó termésre.<br />
Nagyobb jelentősége van még sokkal a pünkösdnek.<br />
Németor<strong>sz</strong>ág é<strong>sz</strong>aki vidékein <strong>sz</strong>okás<br />
a lovakat és teheneket első<br />
izben pünkösd napján hajtani<br />
ki a legelőre. Ilyenkor<br />
a cselédségnek korán talpon<br />
kell lenni, nehogy<br />
utoljára jelenjenek meg a<br />
legelőn, mert különben ké<strong>sz</strong><br />
volna a csúfondáros tréfaüzés.<br />
Más vidékeken a béres<br />
fiuk pünkösd hajnalán<br />
egy <strong>sz</strong>abad téren gyűlnek<br />
ös<strong>sz</strong>e, s erősen csapkodnak<br />
ostoraikkal, csúfnevet adnak<br />
a legutoljára jövőnek,<br />
melytől egé<strong>sz</strong> éven át nem<br />
menek<strong>sz</strong>ik többé. Ugyanez<br />
lényegtelen eltérésekkel<br />
több helyt van <strong>sz</strong>okásban.<br />
A pünkösdi királynékról<br />
volt alkalmunk már e lapokban<br />
<strong>sz</strong>ólani. Ugyané<br />
<strong>sz</strong>okás Németor<strong>sz</strong>ág több<br />
helyein is érvényben van,<br />
azzal a különbséggel, hogy<br />
hol a legelő<strong>sz</strong>ör, hol a legutol<strong>sz</strong>or<br />
a legelőn megjelenő<br />
pá<strong>sz</strong>tornöt <strong>sz</strong>okták királynővé<br />
felavatni, sőt tehenüket<br />
vagy ökrüket is pünkösdi<br />
ökörnek nevezik el s<br />
mindkettőt felcziczomázva<br />
s virágokkal borítva vezetik<br />
körül. Nálunk aczéhekrégi<br />
jó vüágában a pünkösdi<br />
ökör volt rendesen a remekelés<br />
tárgya s ennek feldí<strong>sz</strong>ítéséről<br />
vették különösen<br />
a német ajkúak a közmondást,<br />
hogy nczifra, mint<br />
egy pünkösdi ökör». De<br />
versenyek, futtatások smás<br />
erőgyakorlatok is sok helytt<br />
fordulnak elő nálunk is a<br />
pünkösdi ünnepekkel kapcsolatban.<br />
A német para<strong>sz</strong>toknál<br />
diadalkapu alatt<br />
<strong>sz</strong>oktak a lovas legények<br />
kere<strong>sz</strong>tülügetni, miközben<br />
MÜLLER V. METSZETE.<br />
egy felaggatott ko<strong>sz</strong>orút<br />
vagy <strong>sz</strong>almabábot igyekeznek hos<strong>sz</strong>ú favillával<br />
leverni, a győzők <strong>sz</strong>ámára tarkakendők s egyéb<br />
apróságok <strong>sz</strong>olgálnak jutalmul.<br />
Költőibb és találóbb kifejezése alig lehet a <strong>sz</strong>erelmes<br />
<strong>sz</strong>iv gyöngéd hódolatának, mint a népünknél<br />
<strong>sz</strong>okásos pünkösdi rózsa küldése a<br />
lánynak. «Nem anyától lettél, rózsafán termettél,<br />
piros pünkösd napján hajnalban <strong>sz</strong>ülettél* —<br />
mondja a költő s ebben a gyöngédség superlativumát<br />
ruházza a kedvesre a magyar felfogás<br />
<strong>sz</strong>erint, de prózaibb felfogásnak is ad helyet a<br />
nép a pünkösdi hagyományok körében. Punkösd<br />
napján, ha a villám diófába üt bele, annak megpörkölt<br />
<strong>sz</strong>ilánkjait eltéve, fogfájásnál a fájós ré<strong>sz</strong>t<br />
megérinteni vele igen sikeresnek tartatik. Szintúgy<br />
a pünkösdi taraczklövéseknél kilőtt fenyőforgácsok<br />
is. A baromfi-gazdaságban ugyancsak<br />
a magyar nép<strong>sz</strong>okás <strong>sz</strong>erint azért fontos a pünkösd,<br />
mert pünkösd hajnalán ültetett tyúkok tojásai,<br />
elterjedt vélemény <strong>sz</strong>erint, mind kikelnek<br />
s egy záp sem marad köztük. Bizonyos hagyományos<br />
kötelező <strong>sz</strong>okás erejével bü végre az<br />
is, hogy iparos-tanonczok <strong>sz</strong>egődtetése es fel<strong>sz</strong>abadítása<br />
rend<strong>sz</strong>erint pünkösdben történjék.
386<br />
Hát még a kirándulások és bérmálások! Mert<br />
ezeknek is ugy<strong>sz</strong>ólva meg<strong>sz</strong>entelt <strong>sz</strong>aka a pünkösd.<br />
A templomokban <strong>sz</strong>okatlan sok a fehérruhába<br />
öltözött, kék és rózsa<strong>sz</strong>ín <strong>sz</strong>alagos lánykák<br />
<strong>sz</strong>áma, kik naiv megdöbbenéssel állnak<br />
a fontos és válságos perez előtt, mely őket az<br />
első hos<strong>sz</strong>ú ruha rég várt kitüntetéséhez juttatja.<br />
Mennyi komoly bü<strong>sz</strong>keség, titkolt öröm és remegő<br />
izgalom tengere az a néhány perez, melyet<br />
ott töltenek az oltár hideg kövén állva, a fojtó<br />
hőségben utolsó párájukat lehelő hervadó virágok<br />
nehéz illata közt, kis keztyüs kezeikben az<br />
egy<strong>sz</strong>erű imakönywel, melynek czimlapján «Istennek<br />
<strong>sz</strong>ent anyja» maga<strong>sz</strong>tos vonásai oly borongva<br />
és annyi fájó <strong>sz</strong>eretet kifejezésével tekintenek<br />
reájok. A madonna! Ki is ismerhetné a<br />
lány<strong>sz</strong>iv titkos redőit a serdülő kor eme igéző<br />
varázsu <strong>sz</strong>akában ügy, mint egy nőisten, a ki<br />
<strong>sz</strong>űz, hitves és anya egy <strong>sz</strong>emélyben. És ki iránt<br />
lehetne a nővé fejlett lányka oly gyermeki bizalommal<br />
rejtett tépelődései kisértő magányában,<br />
mint ő iránta, a ki nemének megti<strong>sz</strong>tult e<strong>sz</strong>ményképe,<br />
érző lelkének át<strong>sz</strong>űrődött sugara.<br />
A templomi <strong>sz</strong>ertartás véget ér. Milyen bü<strong>sz</strong>ke<br />
öröm a komoly gyermekekre, kiket bérma<strong>sz</strong>ülőik<br />
most gyöngéden csókolnak meg s apró ajándékokkal<br />
halmoznak el. Könnyű mousselm-ruhájok<br />
közt magokkal vi<strong>sz</strong>nek egy gondolatnyit a lázas<br />
kezeikben hervadt rózsák illatából, egy <strong>sz</strong>emernyit<br />
a fel<strong>sz</strong>álló tömjén édes füstjéből, és ott csapong<br />
az körültök, mint angyal<strong>sz</strong>árnyak láthatlan<br />
lebbenése, sokkal, sokkal később is az élet sok<br />
nehéz órájában, vis<strong>sz</strong>a-vis<strong>sz</strong>acsábítva tévelygő<br />
lelküket az ártatlanság boldog állapotába s megmegcsendítve<br />
füleikben a pap intő, jóakaratú<br />
<strong>sz</strong>avát. Oh áldott pünkösd napja, milyen <strong>sz</strong>ép,<br />
milyen felemelő a te emlékezeted!<br />
Aztán ? . . Ki tudná azt leirni ? Boldog barátnők<br />
ölelkezése; bizalmas titkos sugdosások, kar<br />
a karban; egy-egy csintalanul lecsú<strong>sz</strong>ott hajfonat<br />
gyors feltűzése; a kerti lugas hüsében elköltött<br />
gazdag ozsonna; kipirult arezok, apró vallomások,<br />
lapda, czicze. táncz, hajrá! De mégis mi más ez<br />
mind, mint tegnapelőtt! Ott őrzi immár a <strong>sz</strong>endeség<br />
pecsétje lelkök illetetlen zománczát. A hol<br />
tegnap még lányok s fiuk közös rakonczátlankodása<br />
taposott helyet a harmatos fűben, ott ma<br />
már megalakult a rózsás kherubok kitiltó társadalma,<br />
kimondva lön a női <strong>sz</strong>iv önérzetének <strong>sz</strong>ent<br />
«odi profanum»-jaseza távolság az, a mely első<br />
izben hozza őket haj<strong>sz</strong>álközelségre <strong>sz</strong>iveinkhez.<br />
*<br />
Ola<strong>sz</strong>or<strong>sz</strong>ágban a pünkösd hivatalos neve<br />
Pentecoste, de a köznépnek megvan a maga<br />
saját kitétele rá: Váltra Pasqua (második húsvét)<br />
vagy Pasqua dei Fiori (virághusvét). Pünkösd<br />
előtti csütörtökön óriási tömegek vándorolnak ki<br />
Nápolyban a Monté Verginere a barna madonnához,<br />
a honnan csak pünkösd délutánján térnek<br />
haza.Ennek a vándorcsapatnak látása képezi az<br />
otthon maradottak fő pünkösdi mulatságát. Ünnepi<br />
ruhába öltözött vizhordók, gyümölcs- és fagylaltárusok,<br />
legyezővel czifrálkodóhalárusnök, tamburázók<br />
és tarantella-tánczosok lepik el az utczákat<br />
s várják a Monté Verginéröl hazatérőket, a kik<br />
miután a <strong>sz</strong>űz ti<strong>sz</strong>teletére mozsarakat sütöttek<br />
el s elhalmozták a templomot ajándékaikkal,<br />
utolsó soldojukat is elköltve s a megelőző éjeket<br />
a <strong>sz</strong>abadban mulatozva töltve, most kocsikon,<br />
<strong>sz</strong>ekereken, taligákon, egy- és négy fogatuakon,<br />
hangos «ewiva» kiáltások közt térnek haza,<br />
miközben csülingel a felbokrétázott lovak <strong>sz</strong>er<strong>sz</strong>áma,<br />
lobognak a zá<strong>sz</strong>lók, ezinezog a hegedű,<br />
gitár és mandolin, harsog a rekedt trombita, hogy<br />
csak ugy zúg bele a járókelők füle. S még ez<br />
mind semmi. Nyolcz órakor este az ös<strong>sz</strong>es fogatoknak<br />
általános korzó kocsizása következik roppant<br />
zaj, rivalgás és tolongás közt. Nem csoda,<br />
hi<strong>sz</strong> pünkösd van, a nápolyiaknak kedvelt ünnepe<br />
mely mellett egé<strong>sz</strong>en eltörpül az ugyancsak június<br />
hó l-jén tartani <strong>sz</strong>okott alkotmány - ünnep,<br />
melyen csak néhány kigyújtott lámpa ünnepli a<br />
Palazzo Reale egyik zugában elhelyezett Itália<br />
márvány<strong>sz</strong>obrát.<br />
Sokkal fényesebben ülték meg azonban régen<br />
a pünkösdi ünnepeket, a mikor még <strong>sz</strong>okásban<br />
volt a Szentlélek le<strong>sz</strong>állását tényleg dramatizálni.<br />
Németor<strong>sz</strong>ágon a Pfingstbier, Angliában a<br />
Whitsun ale — a pünkösdi sör — még ujabb<br />
időben is nép<strong>sz</strong>erűek voltak; külön e ezélra főzték<br />
s az egyház javára árusították el. Megvannak<br />
a maga babonái is a pünkösdnek. Mint húsvétkor,<br />
e napon is a nap tánczolva kél föl az<br />
angol köznép hiedelme <strong>sz</strong>erint, s a mit az ember<br />
VASÁRNAPI ÚJSÁG/<br />
istentől pünkösd hajnalán, napfelkeltekor kér,<br />
az rendesen meg <strong>sz</strong>okott adatni neki. Az időjóslatok<br />
pedig azt tartják, hogy ha pünkösdkor esik,<br />
akkor sok villámlás és dörgés fog következni, ellenben<br />
<strong>sz</strong>ép idő jó termésre hagy <strong>sz</strong>ámítni. Ha<br />
nem süt a nap pünkösd reggelén, ugy az ros<strong>sz</strong><br />
jel, 8 <strong>sz</strong>erencsétlenséget jelent.<br />
A pünkösdöt követő vasárnap, a Sze nt h árom sagvasárnap.<br />
fontos nap mindenütt a kontinensen,<br />
mert ha esik, <strong>sz</strong>ámos következő héten át nedves<br />
idő várható. A hol <strong>sz</strong>entháromság képe létezik,<br />
ott e napon nagy; proczes<strong>sz</strong>iSkat <strong>sz</strong>oktak azon<br />
helyre rendezni. Érdekes <strong>sz</strong>okás uralkodik némely<br />
helytt Angliában, a hol a <strong>sz</strong>entháromság-vasárnapot<br />
követő hétfőn a helység leányai hatok mögé<br />
kötött kézzel futnak egy hízott bárány után, s a<br />
ki <strong>sz</strong>ájával elfogja, «bárány-leány» nevet nyer.<br />
Űrnapja is jelentős nap a júniusi naptárban<br />
s rendesen a <strong>sz</strong>entháromság vasárnapot követő<br />
csütörtökre esik. Eégebben a római katholikus<br />
egyház vallásos <strong>sz</strong>ínjátékokat adott elő e napon, s<br />
ennek maradványai gyanánt tekinthetők a mai<br />
oltáremelések lombsátrak alatt, a misének katonai<br />
parádé melletti czelebrálása s végezetül az<br />
ünnepélyes körmenet kivonulása az utczákon<br />
lobogókkal, s a körülhordozott <strong>sz</strong>entséggel. Időjárásban<br />
is tulajdonítanak némi fontosságot az<br />
Űrnapnak, a mennyiben <strong>sz</strong>ép derült időből jó<br />
gyümölcstermésre vonnak következtetést.<br />
Nem <strong>sz</strong>abad felednünk még Péter-Pál napját,<br />
mint a gazdasági életben nevezetes <strong>sz</strong>akot. Népünk<br />
<strong>sz</strong>erint a gabona töve ekkor <strong>sz</strong>akad meg a földtől,<br />
azaz érik. Sokfelé hi<strong>sz</strong>ik azt is, hogy az epernek<br />
ilyenkor van legjobb íze, amiért a Péter-Pál rend<strong>sz</strong>erint<br />
kiváltságos napja az eper<strong>sz</strong>edésnek.<br />
Jámbor vidéki párok sűrűn vonulnak ki üyenkor<br />
az erdőkbe, hogy tele <strong>sz</strong>edjék kosaraikat édes,<br />
illatos <strong>sz</strong>amóczával.<br />
SIOUX-INDIÁNOK.<br />
Indián tárgyak kiállítása az állatkertben. Családélet az<br />
indiánoknál.<br />
Megígértük, hogy vis<strong>sz</strong>a fogunk még térni<br />
az e<strong>sz</strong>akamerikai indián-törzsek kultúrájának<br />
bővebb ismertetésére, ama gyűjteménytárgyak<br />
kapcsán, melyek az állatkertben bemutatott<br />
sioux-csoporttal párhuzamban vannak köz<strong>sz</strong>emlére<br />
adva. E gyűjtemény nem nagy, de igy is<br />
felette érdekes. Nagyobbré<strong>sz</strong>t indián fegyverek<br />
és háztartási tárgyak, továbbá medve-, bölényéé<br />
bivalybőrök te<strong>sz</strong>ik, de jellemző tárgyakat találunk<br />
köztük ruházkodási czikkekből is, apró<br />
gyöngyökkel kirakott sarukat (mocassin), főkötőket,<br />
zubbonyokat, sajátságos alakú pipákat,<br />
bölcsőket, er<strong>sz</strong>ényeket, íjakat, puzdrákat stb.<br />
Egy-egy sodrott réznyelü tomahawk is, hasonló<br />
a mi csákányainkhoz, ott ije<strong>sz</strong>t a falon, s nem<br />
egy súlyos kőbuzogány, melyhez ki tudja hány<br />
fehérarczu fejének vére tapad. Más ré<strong>sz</strong>ét a<br />
gyűjteménynek képek és rajzok te<strong>sz</strong>ik, tulnyomólag<br />
Kronau Rudolfnak, a «Gartenlaube» rajzolójának<br />
fölvételei, ki <strong>sz</strong>erke<strong>sz</strong>tőségi kiküldetésben<br />
három évet töltött az é<strong>sz</strong>akamerikai<br />
indiánok közt — tájképek, vázlatok a népéletből,<br />
ethnografiai tanulmányok, indián festmények<br />
és autográfok s mindenekfölött 8 darab<br />
<strong>sz</strong>énrajz, előkelő főnökök arczképei, köztük<br />
Kauri cikala (Kis Holló), Kangi jatapi (Hollókirály),<br />
Tatanka iiotanka (Ülő Bika), Heu topa<br />
(Négy<strong>sz</strong>arvu), Vakialuta (Vörös mennydörgés),<br />
Mato sapa (Fekete Medve) és Tatanka vasila<br />
(Bivaly). Egyik legérdekesebb darabja az indián<br />
tárgyak gyűjteményének a már említett bölcsőpólya,<br />
valamint egy<strong>sz</strong>ersmind egyik legérdekesebb<br />
fejezete az indiánok kultúréletének a gyermeknevelés.<br />
Midőn tehát e bölcsők sajátságos<br />
<strong>sz</strong>erkezeteiből mutatunk be itt néhány példányt<br />
rajzainkban, megragadjuk az alkalmat, hogy<br />
azokkal együtt az indián gyermeknevelés elveit<br />
s a gyermek helyzetét az indián családban vázoljuk<br />
röviden.<br />
Semmi sem magyarázza meg ugy az indián<br />
anya <strong>sz</strong>eretetét magzatja iránt, mint az a gond<br />
és fáradságos munka, melylyel bölcsőjét elhalmozza.<br />
A <strong>sz</strong>övésben és fonásban kifejtett ügyességének<br />
leg<strong>sz</strong>ebb müvei, a leggazdagabb hímzések<br />
ezeket a bölcsöket ékesítik. E bölcsők, bár<br />
lényegtelen ré<strong>sz</strong>letekben eltérőek a különböző<br />
törzseknél, fővonásaikban egyformák ugy az alaskai,<br />
mint a mexikói indiánoknál. Csak az e<strong>sz</strong>kimók<br />
nem ha<strong>sz</strong>nálnak bölcsőt.<br />
Rajzaink elég világosan feltüntetik e bölcsök,<br />
illetőleg pólyák alapformáját. A felső takaró ren-<br />
<strong>24.</strong> SZÁM. <strong>1886.</strong> XXXIII. ÉVFOLYAM.<br />
desen lágy bivalybőr, nád- és rőzse-fonat, melybe<br />
a kicsinyt belebónyálják. Itt időző sioux-vendégeinknél<br />
azonban az egé<strong>sz</strong> gyakran igen dús<br />
gyöngyvarással, <strong>sz</strong>alagokkal, kagylókkal stb. van<br />
kirakva. Hogy a csecsemő hátát jó puhán tartsák,<br />
gyönge füvet vagy mohát te<strong>sz</strong>nek alája, aztán<br />
bivalybőr-<strong>sz</strong>ijakkal, vagy faháncsokkal lekötik,<br />
ugy hogy csak fejők lát<strong>sz</strong>ik ki belőle.<br />
De rendesen az indián gyermekeket nem tartják<br />
egyfolytában tovább a pólyában hu<strong>sz</strong>-hu<strong>sz</strong>onnégy<br />
óránál. Egy-két órára mindennap feloldozzák,<br />
s ilyenkor kényök-kedvök <strong>sz</strong>erint hengergözhetnek<br />
a fűben vagy porondban; mindamellett<br />
ez a <strong>sz</strong>abadság jó magaviseletöktől van függővé<br />
téve, s ha a kis ficzkó sirni vagy ros<strong>sz</strong>alkodni<br />
kezd, anyja rögtön marokra kapja s vis<strong>sz</strong>ate<strong>sz</strong>i<br />
bölcsőjébe, a hol aztán fején kivül egy tagját<br />
sem mozgathatja. S távol attól, hogy a kemény<br />
fekhely kellemetlen lenne rájuk nézve, még<br />
jobban alu<strong>sz</strong>nak így, mint <strong>sz</strong>abadon, s a meg<strong>sz</strong>okás<br />
hatalma nem ritkán oly nagy, hogy tényleg<br />
sivítva követelik vis<strong>sz</strong>a pólyáikat, ha véletlenül<br />
huzamosabb ideig hagyták őket <strong>sz</strong>abadon.<br />
Ha a «papus» egy<strong>sz</strong>er bepólyázva van, az<br />
anyának nem sok van mit törődnie vele tovább,<br />
csak épen hogy <strong>sz</strong>eme elől ne téve<strong>sz</strong><strong>sz</strong>e el. Ha a<br />
wigwamban (sátorban) vagy a faluban van<br />
dolga, feltáma<strong>sz</strong>tja az egé<strong>sz</strong> pólyát egy <strong>sz</strong>ögletben,<br />
vagy felaka<strong>sz</strong>tja egy fa ágára s bizonyos<br />
időközökben leve<strong>sz</strong>i, hogy meg<strong>sz</strong>optassa. Ugyanez<br />
történik éjjel; a kisgyermek mint egy <strong>sz</strong>ita függ<br />
a falon valamely könnyen elérhető helyen, kivéve<br />
ha beteg, mert akkor anyja egé<strong>sz</strong> éjjel mellette<br />
virra<strong>sz</strong>t. Mikor pedig a hegyek közé bolyg, hogy<br />
gyümölcsöt <strong>sz</strong>edjen, vagy a folyóhoz tart, hogy<br />
hal után nézzen, a pólyákat, benne a gyermekekkel,<br />
egy<strong>sz</strong>erűen hátára ve<strong>sz</strong>i, s így kó<strong>sz</strong>ál velők<br />
járatlan utakon, akármilyen ros<strong>sz</strong> időben.<br />
Gondolni lehet, hogy az indián csecsemők ép<br />
ugy alá vannak vetve minden betegségnek mint<br />
más fehérek, a különbség csak az, hogy őket, ha<br />
betegek, vagy megölik, vagy haladéktalanul meggyógyítják.<br />
Termé<strong>sz</strong>etesen ez nem a <strong>sz</strong>ülői <strong>sz</strong>eretet<br />
hiányából történik, hanem ama különös<br />
kuruzslás következtében, mely az indiánok meggyökerezett<br />
gyógyrend<strong>sz</strong>ere.<br />
A «papus* beteg le<strong>sz</strong>, nem akar enni, s több<br />
éjen és napon át tartó aggodalom és gond után<br />
az anya már a legros<strong>sz</strong>abbtól kezd tartani. Utoljára<br />
elküld a «sámáni)-ért, ki a törzs orvosí<br />
nője s az ő könyörtelen kezeire bizza a beteg<br />
gyermeket. A sámán egy<strong>sz</strong>erre üvöltésbe tör ki<br />
a beteg gyermek előtt, azután halk hangon ráolvas,<br />
valami égő füvet csóválva kezében. A tüz<br />
éjjel-nappal ott ég a bölcső körül, míg a kis beteg<br />
felgyógyul vagy meghal, a mely utóbbi tíz<br />
közül kilencz esetben a való<strong>sz</strong>ínűbb.<br />
Ez eljárás magyarázatául <strong>sz</strong>olgáljon az, hogy<br />
az indiánnál a betegség nem csupán a test <strong>sz</strong>ervezeti<br />
megbomlása, hanem ő a betegben a gono<strong>sz</strong><br />
<strong>sz</strong>ellem által meg<strong>sz</strong>álltat lát, s egyedüli<br />
módnak tartja felépülésére, kiüzm* a gono<strong>sz</strong>at<br />
belőle. E czélból aztán pokoli dolgokat mívelnek.<br />
Körültánczolják a beteget, éjjel-nappal <strong>sz</strong>ünetlen<br />
zajt csapnak, ugy hogy a <strong>sz</strong>egény <strong>sz</strong>envedő<br />
már csak ennek kikerülésére is jó<strong>sz</strong>ántából meghal.<br />
Ha azonban a sámánnak üy módon sem<br />
sikerül megölni pácziensét, akkor melegen üdvözlik<br />
a hozzátartozók sikeres kezeléseért. De<br />
haljon bár meg a pácziens, azért nem kevesebb<br />
elismerés jut o<strong>sz</strong>tályré<strong>sz</strong>éül, mert akkor<br />
meg bátorságát dicsérik fennen, hogy <strong>sz</strong>embe<br />
mert <strong>sz</strong>állni egy oly hatalmas gono<strong>sz</strong> <strong>sz</strong>ellemmel<br />
is, a mely az ő kuruzslásai daczára is életét<br />
vette az áldozatnak.<br />
A mint a papus eléri második évét, ott hagyja<br />
a bölcsőt, húst és halat rágni megtanul, anya<strong>sz</strong>ült<br />
meztelenül futkároz egé<strong>sz</strong> nyáron át 10—1 -<br />
éves koráig, ha fiu, ha pedig leány, egy<strong>sz</strong>erű rövid<br />
bőr<strong>sz</strong>oknyában, de meztelen karokkal és lábakkal.<br />
A két nem különböző irányú nevelése<br />
már ekkor kezdetét ve<strong>sz</strong>i. A fiuk a <strong>sz</strong>ó <strong>sz</strong>oros<br />
értelmében vadak, semmi foglalatosságuk nincsen,<br />
büntetve semmi vétségért nem le<strong>sz</strong>nek,<br />
a leányok ellenben már jókorán anyjok segítségére<br />
vannak mihelyt egy kis terhet képesek<br />
emelni, s fát hasgatnak vagy vizet hordanak. By<br />
nevelés következtében a fiuk nem késnek engedetlenekké<br />
és gyöngédtelenekké lenni anyjokkal<br />
<strong>sz</strong>emben, ám a vén harezosok ebben örömüket<br />
találják s minél makacsabb és vadabb a kölyök,<br />
annál nagyobb reményeket fűznek hozzá ha<br />
felnő.<br />
Kissé komikus külsőt kölcsönöz az indián<br />
gyermekeknek kiálló nagy altestük, vékony kar-<br />
juk és láb<strong>sz</strong>áruk, ugy hogy kövér, arányos testalkatú<br />
gyermek alig található köztük. S bár egé<strong>sz</strong><br />
tava<strong>sz</strong><strong>sz</strong>al, nyáron és ő<strong>sz</strong><strong>sz</strong>el a vízben bukdácsolnak<br />
mint megannyi fiatal kacsák, azért mégis<br />
pi<strong>sz</strong>kosan, <strong>sz</strong>urtosan néznek ki. Hajukat soha<br />
sem gondozzák, nem fésülik. Szemeik többnyire<br />
kicsinyek, kidülledők, a <strong>sz</strong>emöldök minden látható<br />
nyoma nélkül, és feketék. A nagy <strong>sz</strong>emeket<br />
félénkség és gyöngeség jelének tartják s azért<br />
megvetik. Egy az ő ízlésük <strong>sz</strong>erinti <strong>sz</strong>ép gyermeknek<br />
okvetlen apró <strong>sz</strong>úrós <strong>sz</strong>emei, erős fogakkal<br />
tömött <strong>sz</strong>ája, kell hogy legyenek.<br />
Mi az indián gyermek időtöltése ? Labdázás,<br />
fé<strong>sz</strong>ek<strong>sz</strong>edés, gyümölcs után kalandozás, halá<strong>sz</strong>ás,<br />
és a fogott halnak parázstűznél megsütése; néha<br />
a kutyákkal is kiköt, vagy apja nyilát keríti<br />
kezébe, s azzal lövöldöz jobbra-balra. De a<br />
rang-egyenlőség köztük teljes; még soha sem<br />
volt példa rá, hogy ös<strong>sz</strong>ekaptak volna azon, hogy<br />
melyikök apj a gazdagabb, sem a lányok azon, hogy<br />
melyikök öltözik <strong>sz</strong>ebben. Legfölebb ha játékközben<br />
megtépázzák egymást, mely játékaik<br />
közt a bujósdihoz és <strong>sz</strong>embekötősdihez hasonló<br />
időtöltések is előfordulnak. Csak a lányok nem<br />
ve<strong>sz</strong>nek ré<strong>sz</strong>t e mulatságokban; ők már korán<br />
egé<strong>sz</strong> kis vénas<strong>sz</strong>onyokká válnak, munkálkodva<br />
sürögnek-forognak anyjok körül, gyökereket <strong>sz</strong>árítgatnak,<br />
bőrdarabokat varrnak, halá<strong>sz</strong>gatnak,<br />
fáért mennek vagy vizet hordanak. Szorgalmuk<br />
igazán meglepő a fiúgyermekek renyhesége mellett.<br />
Különben mindkét nembeli gyermekeik vidámok,<br />
könnyüvérüek, <strong>sz</strong>eretik a csintalankodást<br />
és az éneket, melynek többnyire <strong>sz</strong>omorú dallamát<br />
anyjuktól lesik el, de hibátlan ütemmel<br />
adják elő, rendesen dob- vagy botütésektől kisérve.<br />
Maga az indián anya a dalolás erős hajlamával<br />
brr, <strong>sz</strong>endergő gyermeke felett suttogó hangon<br />
dúdolja dallamait, melyek néha kerekded<br />
egé<strong>sz</strong>ek s melodikus <strong>sz</strong>erzemények, több<strong>sz</strong>ör<br />
azonban csak <strong>sz</strong>üntelenül ismétlődő értelmetlen<br />
refrainek, melyekben egyazon gondolat vonul<br />
mindegyre végig. Nem ritkán az anya oly dallamban<br />
apo<strong>sz</strong>trofálja magzatát, mely egé<strong>sz</strong> fényes<br />
jövőjének prófécziája. Elmondja, hogy kis lábai<br />
idővel oly erősekké válnak, mint vaskos fenyőtorzsök,<br />
karjának izmai hatalmasabbakká le<strong>sz</strong>nek<br />
a medvéénél; soha sem fog hibázni a vadá<strong>sz</strong>aton<br />
s jó leend öreg anyjához, ha az majd<br />
megvénül és gyámoltalanná le<strong>sz</strong>.<br />
Érdekesen nyilatkozik az indiánok fantáziája<br />
gyermekeik elnevezéseiben is. Rendesen rögtön<br />
<strong>sz</strong>ületése után valami állat, virág, más tárgy<br />
yagy nevezetes eseményről nevezik el a gyermeket.<br />
Kere<strong>sz</strong>telési ünnepiességnek azonban se hire,<br />
* nyoma; ők magok is néhány év alatt tökéletesen<br />
elfeledik gyermekök <strong>sz</strong>ületési évét és nap-<br />
£* ; a gyermek maga pedig sohasem is tudta.<br />
J-izezer közül alig van egy felnőtt indián, a ki<br />
Pontosan meg tudná mondani életkorát.<br />
uJONCZOZÁS. EBNER LAJOSTÓL. A "Magyar művé<strong>sz</strong>ek* czimű vállalatból.<br />
A «MAGYAR MŰVÉSZEK» ALBUMÁBÓL.<br />
A műgonddal <strong>sz</strong>erke<strong>sz</strong>tett és dí<strong>sz</strong><strong>sz</strong>el kiállított<br />
«Magyar Müvé<strong>sz</strong>ek»*)legújabb füzete érdekesen<br />
folytatja a magyar festők bemutatását. Eddig<br />
Munkácsyról és Benczúrról adott jellemzést s ismertette<br />
legjelesb müveiket, köztük a művé<strong>sz</strong>ek sajátkezű<br />
vázlatainak hasonmását is közölvén. A sajtó<br />
alatt levő ujabb füzetekben Baditz Ottóra, Ebner<br />
Lajosra, Brtick Lajosra és Wagner Sándorra<br />
kerül a sor. Mindenik művé<strong>sz</strong> saját maga rajzolta<br />
arczképét a Szana által irt életrajzhoz és jellemzéshez,<br />
s több becses vázlatot is engedtek át. Az<br />
illu<strong>sz</strong>trácziókban mindenik festő ugy van képviselve,<br />
hogy művé<strong>sz</strong>i főbb sajátságait megismerheti<br />
a közönség.<br />
A pártolásra méltán igényt tartó vállalatból<br />
ezúttal még képeket közlünk Bruck Lajostól is,<br />
kinek Parisban festett képei közül<br />
nem egy foglalt már helyet lapunkban<br />
, valamint nem egy<br />
van elterjedve párisi <strong>sz</strong>ép met<strong>sz</strong>etekben.<br />
Bruck Lajos már évek óta Parisban<br />
lakik. Hazai tárgyakat örömest<br />
fest. Képei közül azonban csak<br />
kevés kerül hozzánk, a legtöbb<br />
csak fényképben, vagy met<strong>sz</strong>etben.<br />
Ez az oka, hogy neve nem<br />
oly ismert és hangzatos itthon,<br />
mint a hogy ismerik Parisban s<br />
kedvelik festményeit. Gyakran hazatér,<br />
hogy fölfrissítse uj benyomásokkal<br />
emlékeit és gazdagítsa<br />
vázlatkönyvét. Életképeket fest,<br />
az élet apróbb mozzanataiból, ízléssel,<br />
biztos előadással és a megfigyelni<br />
és sokat kifejezni tudó<br />
<strong>sz</strong>ellem elevenségével. Tragikusabb<br />
tárgygyal nem foglalkozik,<br />
de komor, vagy érzésteli hangulatnak<br />
erőteljes kifejezője tud<br />
lenni, s e tekintben utalhatunk<br />
•A várva várt levél», «A kéregetők»,<br />
«A kivándorló* czimü<br />
képeire, melyeket már közöltünk,<br />
s melyek hos<strong>sz</strong>ú és <strong>sz</strong>omorú történetek<br />
sejtelmét ébre<strong>sz</strong>tik föl.<br />
Legutóbbi itthon időzése alatt<br />
az erdélyi ré<strong>sz</strong>eket is bejárta,<br />
hogy a hazai népéletet itt <strong>sz</strong>intén<br />
tanulmányozhassa. Ekkor ké-<br />
:;: ) Szerke<strong>sz</strong>ti Szana Tamás, kiadják<br />
a Eévai testvérek. A füzetek<br />
3—4 heti időközökben jelennek meg;<br />
minden füzet két nagy 8-rét ivén,<br />
<strong>sz</strong>ámot kéj/jut illu<strong>sz</strong>trálva s külön miimelléklettel<br />
ellátva. Egy-egy füzet bolti<br />
ára 80 kr. A kiadó Remi te&cérek a<br />
postai <strong>sz</strong>étkiildési könnyebbitése végett<br />
előfizetés is nyitottak e vállalatra:<br />
fél évre (8 füzetre) 6 írt 40<br />
krral, egy évre (16 füzetre) 12 írt 80<br />
krral.<br />
<strong>sz</strong>ített egyik vázlata a «Para<strong>sz</strong>tgazda», Bánffy-<br />
Hunyadról. Egy<strong>sz</strong>erű rajz, de karakteri<strong>sz</strong>tikus.<br />
A fővárosi életből is kö<strong>sz</strong>önhetünk itt időzésének<br />
egy eleven képet a Dunapart-ió\. Ez nagyobb<br />
festmény s a műcsarnokban is ki volt<br />
állítva. Budapestről nem igen festenek képet<br />
művé<strong>sz</strong>eink. Nehéz megmondani, hogy miért.<br />
A főváros hatósága pályadijakkal is igyekezett<br />
serkenteni a kedvet. Budapestnek is megvan a<br />
maga sajátságos vonása, nemcsak fekvésében,<br />
épületeiben, hanem alakjaiban, <strong>sz</strong>okásaiban és<br />
életében. Erre olajfestéket még keveset fogya<strong>sz</strong>tottak,<br />
kisérletképen is.<br />
Bruck a főváros leg<strong>sz</strong>ebb ré<strong>sz</strong>ét és legtarkább<br />
életét együtt festette le. A háttér Buda, a<br />
királyi lakkal, a Dunával, az ó-budai hegyekkel,<br />
alánczhiddal és a korzó akáczfáival. Szingazdag<br />
tájkép, melegséggel festve. Aztán belehelyezve a<br />
^3«**^ filrV<br />
PARASZT GAZDA. — BRUCK LAJOSTÓL.<br />
A «Magyar művé<strong>sz</strong>ek czimű vállalatból.
Ö88 VASÁRNAPI ÚJSÁG.<br />
nyüzsgő élet, az a soha sem <strong>sz</strong>űnő sürgés-forgás,<br />
jövés-menés, mely a Dunapartnak oly változatos<br />
sajátsága, hogy akárhány<strong>sz</strong>or lássuk a pompás<br />
keretben, mindig lebilincsel, mindig mint<br />
ujat fogadjuk. A hullámokon ringó, füstölgő<br />
gőzhajók egé<strong>sz</strong> raja, a mint indulnak, a mint<br />
jönnek, a mint kikötnek; a parthoz kötött gyümölcsös<br />
hajók és halá<strong>sz</strong>barkák, melyek egé<strong>sz</strong> a<br />
párkányig vizbe merülnek, s a gőzhajók-verte<br />
habok rázzák, recsegtetik. A parton pedig ös<strong>sz</strong>ekeveredve<br />
a nagyváros és a falu, a sváb falvak<br />
as<strong>sz</strong>onyai, kosarakkal, háti batyuval, a mikben<br />
ők mindig hoznak s a mikkel üresen térnek haza;<br />
velők vegyesen a dunaparti hires kofák, nagy<br />
napernyők vagy sátrak alatt. Vácz vidéke is itt<br />
<strong>sz</strong>okott kikötni a gyümölcsös dereglyékkel, s ott<br />
a lépcsős kőparton rakodik ki. A finom uri nép<br />
a felső parton <strong>sz</strong>okott sétálni, gyümölcsöt válogatni,<br />
a Dunában gyönyörködni.<br />
Bruck a Dunapartnak az eskü-tér előtti<br />
ré<strong>sz</strong>ét festette le, a hol az élénkséget még a<br />
kikötő gőzhajókra tolulok is növelik. Képében<br />
sokat vis<strong>sz</strong>aad ebből az életből, valamint annak<br />
apróságaiból is, s alakjain a környékbeli népviseletet<br />
is meg lehet különböztetni.<br />
•<br />
Ebner Lajos is Parisban él, s ő is elő<strong>sz</strong>eretettel<br />
raga<strong>sz</strong>kodik.a hazai tárgyakhoz és több<strong>sz</strong>ör<br />
elhagyá Parist, hogy tehetségét az itthoni levegő<br />
egé<strong>sz</strong>séges hatására bizza. Többnyire falusi idylleket<br />
fe*t, s nagyobb csoportozatokat, mint Bruck.<br />
A legjobb rajzolók egyike, és előadásán meglát<strong>sz</strong>ik<br />
a párisi modern mesterek tanulmányozása.<br />
EcsekkezeléBe <strong>sz</strong>éles, biztos s igen jól tudja, mit<br />
kell elhagynia a ré<strong>sz</strong>leteknél, hogy a főbbeket<br />
kiemelhesse. Szinei diskrétek, lágyak, nagy melegséggel<br />
és kecses ös<strong>sz</strong>hangzatban. Nem egy fiatal<br />
festőnk vála<strong>sz</strong>totta Ébnert iránymutatóul.<br />
Alföldi vásári jeleneteket, aratók csoportozatát<br />
örömest fest s mindig sok eredetiséggel, igazsággal,<br />
kellemmel és tartalommal. A már sokak<br />
által feldolgozott tárgyaknak is meg tudja adni<br />
uj és vonzó oldalát.<br />
Tőle *Ujonczozás» czimü vázlatot mutatunk<br />
be, egy falusi csoportozatot. A besorozott<br />
legények indulnak el, vig muzsika <strong>sz</strong>ó közt, de<br />
hogy ez csak csinált vigság, mutatja minden, a<br />
búcsúzó párok, a <strong>sz</strong>emeit törlő öreg as<strong>sz</strong>ony, ki<br />
mellett csak egy kis gyermek marad, a dolgos<br />
fiút pedig elvi<strong>sz</strong>ik. A kép a képzőművé<strong>sz</strong>eti társulat<br />
1883-diki ő<strong>sz</strong>i kiállításán az életképekre<br />
kitűzött jutalmat nyerte el.<br />
DELIANNISZ OTTHON.<br />
Múlt héten a híressé vált görög exmini<strong>sz</strong>ter<br />
arczképét közöltük e helyen, most saját otthonában<br />
mutatjuk őt be, Athénben, a mint kihallgatást<br />
ad kevéssel az ügyek éléről való<br />
vis<strong>sz</strong>alépése előtt. A görögöknél bármely mini<strong>sz</strong>terhez<br />
a hozzájutás senki előtt sincs a legkisebb<br />
nehézséggel ös<strong>sz</strong>ekötve. Ugy Delianni<strong>sz</strong>,<br />
mint Trikupi<strong>sz</strong>, az utóbbi izgalmas napok alatt<br />
is tárva tartották termeiket s az őket meglátogatók<br />
elfogadása tekintetében semmi megkülönböztetést<br />
sem tettek. A mini<strong>sz</strong>tereknek mindenkihez<br />
volt egy üdvözlő, <strong>sz</strong>ívélyes <strong>sz</strong>avuk.<br />
A mai athénebelieknek legnagyobb kitüntetés,<br />
ha egy rövid órát közöttük tölthetnek, vagy ti<strong>sz</strong>telettel<br />
hallgathatják a nap hőseinek <strong>sz</strong>avait, s<br />
ezért a divatos politikusok termei mindig nagyon<br />
látogatottak. Ebben tehát miben sem különböznek<br />
ma sem a <strong>sz</strong>ent Pál idejebeli görögöktől,<br />
a kik <strong>sz</strong>intén <strong>sz</strong>ívesen' sorakoztak az<br />
Areopagus körül, hogy meghallgassák kedvencz<br />
<strong>sz</strong>ónokukat, s a kikről az Apostolok cselekedetében<br />
is azt olvassuk, hogy: «Az athéniek pedig<br />
mindannyian és a jövevények, kik ott laknak<br />
vala, egyéb dologban nem valának foglalatosak,<br />
hanem csak újságnak be<strong>sz</strong>élésében és hallgatásában.*<br />
AZ ÁLLATOK HANGJA.<br />
Minél bonyolódottabbak társadalmi vi<strong>sz</strong>onyaink,<br />
minél jobban elfoglalhatja az embereket a<br />
lázas izgatottság, annál érthetetlenebbek le<strong>sz</strong>nek<br />
előtte a termé<strong>sz</strong>et nyilatkozatai, de vi<strong>sz</strong>ont épen<br />
az általános haladás eredménye, hogy egyes tudósok<br />
ily kérdésekkel is foglalkoznak és nagyobb<br />
világosságot terje<strong>sz</strong>tenek <strong>sz</strong>ét, mint az egykori<br />
termé<strong>sz</strong>eti ember gondos, de nem eléggé éles megfigyelő<br />
tehetségével. így tárta elénk az utóbbi<br />
években különösen Lubbock bámulatraméltó<br />
megfigyeléseit a hangyák világáról. Ily munkát<br />
végezett közelebb Nicolardot Lajos franczia tudós<br />
«Lafontaine s az emberi komédia» czimü müvében,<br />
mely sajátságos czím alatt a termé<strong>sz</strong>eti<br />
hangokról és különösen az állatok hangjáról<br />
mond el nagy érdekű és ré<strong>sz</strong>ben ha<strong>sz</strong>nos tanulmány<br />
utján <strong>sz</strong>erzett adatokat. Nem tartjuk fölöslegesnek,<br />
hogy e műből néhány érdekesebb ré<strong>sz</strong>letet<br />
fölemlítsünk.<br />
Az állatvilágban a némaság sokkal inkább el<br />
van terjedve, mint közönségesen hi<strong>sz</strong>ik. Igaz,<br />
hogy a némaság nem ab<strong>sz</strong>olúte értendő, hanem<br />
csak annyiban, hogy határozottan megkülönböztethető<br />
hang, a mely által az állat magát rokonaitól<br />
megismerteti, nem é<strong>sz</strong>lelhető náluk. A hal<br />
a vízben néma, legalább <strong>sz</strong>erintünk, mivel a vízben<br />
nincsenek léghullámok a hang tovább <strong>sz</strong>állítására,<br />
de való<strong>sz</strong>ínű, hogy azért van nekik is<br />
valami e<strong>sz</strong>közük, a mi által magukat megértethetik.<br />
Vannak egé<strong>sz</strong> faj néma kutyák, melyek csak<br />
rendkívüli esetben adnak gyenge hangot; az j<br />
igen meleg és igen hideg vidékeken élő kutya- i<br />
fajok, mint azt már Cook kapitány is fölemlítette<br />
útleírásában, soha sem ugatnak. Ily j<br />
kutyafajok India némely vidékein nagy <strong>sz</strong>ámmal<br />
fordulnak elő. Sőt vannak <strong>sz</strong>ámos állatok a<br />
madarak között is, melyek pedig az állatvilágban '<br />
a leglármásabbak; ilyenek a Braziliában és Sze- j<br />
negalban élő verébfajok s Au<strong>sz</strong>tráliában a pacsirta,<br />
mely különben külsőleg teljesen hasonlít<br />
a mi pacsirtáinkhoz. A madárdal átalában inkább<br />
csak tava<strong>sz</strong><strong>sz</strong>al hallható, az év többi ré<strong>sz</strong>ében<br />
az erdő dalnokai az öröm vagy fájdalom egy<strong>sz</strong>erű<br />
csicsergő kifejezésére <strong>sz</strong>orítkoznak.<br />
Mindenesetre legérdekesebb azonban az ö<strong>sz</strong><strong>sz</strong>es<br />
állati hangok között a madárdal. Nicolardot<br />
nagyon pontos és tudományos adatokkal<br />
mutatja ki, hogy az emberi hang és zene kizárólag i<br />
egy-egy madár dalának utánzásából <strong>sz</strong>ármazott, j<br />
fuvola, trombita, klarinét s minden más hang<strong>sz</strong>er<br />
alapja a madárének. A csalogány képviseli<br />
a madár-orchestrumban az orgonát s a kastagnetteket<br />
néhány ragadozó madár sajátságos csörcsattogtatása.<br />
A madaraknak a tava<strong>sz</strong> üdvözlésén<br />
kivül sajátságos hangjaik vannak az öröm v agy<br />
fájdalom kifejezésére vagy némely termé<strong>sz</strong>eti<br />
tüneménynyel <strong>sz</strong>emben. A hajnalpirt a kakason<br />
kívül a pacsirta, barázdabillegető, bibicz és bölömbika<br />
üdvözlik sajátságos hangjaikkal; esőt<br />
jósol a <strong>sz</strong>arka, bagoly, aranybegy, harkály külön<br />
hangokon, melyeket Nicolardot müvében kótára<br />
is <strong>sz</strong>edett. Némely tengeri madarak, különösen a !<br />
proczelláriák, egé<strong>sz</strong>en sajátságos hangon jósolják<br />
meg néha órákkal előre a közelgő vihart.<br />
A madarak sajátságos hangjai közé tartozik<br />
az is, hogy a páva különösen éjjel meglehetős<br />
biztonsággal jelzi a házhoz közeledő idegeneket s<br />
így némileg a házi kutyát helyettesíti. A mit a<br />
római augurok a madár repüléséből következtettek,<br />
nagyobbré<strong>sz</strong>t csalás, de nem egé<strong>sz</strong>en alaptalan<br />
dolog. Némely madárnak határozott elősejtelme<br />
van, melynek különös hangokban ad kifejezést.<br />
O'Meara emlékirataiban be<strong>sz</strong>éli, hogy a<br />
francziák bevonulásakor Mo<strong>sz</strong>kvában óriási csoport<br />
varjú <strong>sz</strong>állott a Kreml tornyaira, honnan<br />
sűrű csoportokban gyakran repültek a bevonuló<br />
franczia katonák feje felé ós <strong>sz</strong>árnycsapkodások<br />
között folyvást egyhangúlag krákogtak, de közvetlenül<br />
a tűzvé<strong>sz</strong> kitörése előtt gyorsan mind<br />
elrepültek.<br />
Kapcsolatban ez elbe<strong>sz</strong>éléssel megemlítjük<br />
ugyancsak O'Meara elbe<strong>sz</strong>élése után, hogy I.<br />
Napóleon teljesen hitt abban, hogy az állatok<br />
képesek egymást megérteni. Ugyanő különös elő<strong>sz</strong>eretettel<br />
be<strong>sz</strong>élt mindig kedvencz lova értelmiségéről,<br />
mint a mely állat nagy tömeg közt is<br />
megismerte öt és minőig nagy örömet tanúsított,<br />
ha reá ült; kívüle csak a folyvást körülötte levő<br />
kocsist engedte hátára, de ekkor is érezni lát<strong>sz</strong>ott,<br />
hogy lovagja most alárendelt <strong>sz</strong>emély. Ha valamikor<br />
eltéve<strong>sz</strong>tette a csá<strong>sz</strong>ár az utat, a gyeplőt<br />
egy<strong>sz</strong>erűen lovára dobta és ez gyorsan haza vitte.<br />
Néha oly sajátságosan nyerített a csá<strong>sz</strong>árt látva,<br />
mintha valamit akart volna vele közleni.<br />
Nicolardot is abban a nézetben van, hogy<br />
minden állatnak megvan a saját nyelve, habár<br />
mi azt nem értjük. Galliani 1770 körül két<br />
macskát teljesen elzárt más állatoktól és folyvást<br />
maga körül tartotta; állítása <strong>sz</strong>erint a macskáknak<br />
teljesen kifejlődött nyelvök volt, egy és<br />
ugyanazon érzést és vágyat mindig egyenlő<br />
hanggal fejeztek ki, melyet ö teljesen megértett.<br />
Lucián a legyekről mondja, hogy zummogáaukban<br />
nagy változatosság van, melyet egy<br />
<strong>24.</strong> SZÁM. 1S86. XXXIII. ÉVFOLYAM.<br />
más közt megértenek. Lamartine <strong>sz</strong>erint arab<br />
lovaknak különböző dolgokra különböző hangjaik<br />
vannak. Hauser Gáspárról, a sokat emlegetett<br />
lelenczről, írják, hogy mindaddig, mig<br />
húst nem evett, teljesen megértette a madarak<br />
csicsergését és a kutyák ugatásának változatosságait.<br />
A madaraknál a hang változatosságán kivül<br />
még egv különös adomány is van, a nagy utánzó<br />
tehetség. Alig van madár, mely bizonyos fokig ne<br />
volna képes a termé<strong>sz</strong>et valamely ne<strong>sz</strong>ét utánozni.<br />
Dugóhuzást, fűré<strong>sz</strong>elést és más sajátságos hangokat<br />
is megtanul a papagály, s a jégmadár bámulatos<br />
ügyességgel utánozza más madarak hangját,<br />
a kutya ugatását, a bárány bégetését is. E mellett<br />
a legtöbb madár bü<strong>sz</strong>ke hangjára és igyek<strong>sz</strong>ik<br />
másokkal versenyezni. Különösen ismeretes és<br />
gyakori a csalogányok versenye, sőt találtak elnémult<br />
csalogányokat, melyek halálra énekelték<br />
magukat és torkaik <strong>sz</strong>étroncsolva voltak.<br />
Egyike a legsajátságosabb tüneményeknek a<br />
hasbe<strong>sz</strong>éd a madaraknál. Legismertebb ez a<br />
galamb turbékolásánál, mely madár sohasem<br />
nyitja föl csőrét, de turbékolása azért érthető és<br />
mes<strong>sz</strong>e hallat<strong>sz</strong>ó. Az éles kakuk-<strong>sz</strong>ó is csak hasbe<strong>sz</strong>éd<br />
és igy a <strong>sz</strong>árcsák hires hangja. Mind,<br />
miként a békák brekegése is, csak az állat bense-<br />
jében képződik, a mint a levegő a testben ide és<br />
oda mozog. Az ázsiai agami madár hangja egyenesen-<br />
hátul jő ki, a <strong>sz</strong>ájjal épen ellentett ré<strong>sz</strong>-n<br />
és ezért la poule péteuse nevet visel, jelzéséül e<br />
sajátságos, bár nem épen ízléses hangnak. E<br />
madár torka egé<strong>sz</strong>en néma s hangképzésre alkalmatlan.<br />
Hogy ez a hasbe<strong>sz</strong>éd, melyet az emberek<br />
való<strong>sz</strong>ínűleg <strong>sz</strong>intén a madaraktól tanultak el,<br />
mennyire elterjedt náluk, mutatja az is, hogy<br />
még a csalogány is ad oly hangokat, melyek<br />
bensöleg képződnek s nem a bezárt csőrön át,<br />
hanem csak re<strong>sz</strong>onanczia utján le<strong>sz</strong>nek hallható.<br />
A madár végül tanul az emberektől s az emberi<br />
társadalomban é<strong>sz</strong>lelhető zajtól. Az énekes<br />
madarak ezért nagyon <strong>sz</strong>eretnek az emberi lakások<br />
közelében, lehetőleg parkokban tartózkodni.<br />
A kakuk, varjú, fürj, csalogány és fogoly Nicolardot<br />
állítása <strong>sz</strong>erint egé<strong>sz</strong>en pu<strong>sz</strong>ta, emberek<br />
által nem látogatott vidéken nem is található.<br />
A seregély, pacsirta, veréb, pinty s mindenek<br />
fölött a gólya csak ember közelében tartózkodnak,<br />
az emberek hangjait utánozzák. A gólyáról<br />
mondják, hogy Afrikában néma, itt nálunk<br />
azonban kelepelése a ka<strong>sz</strong>a élesítését utánozná,<br />
mely hang kedves előtte, mivel az ujonan ka<strong>sz</strong>ált<br />
réten mindig sok eleséget talál.<br />
Legjobban utánozzák az emberi hangot a kanári,<br />
seregély, varjú, mindenekfelett pedig a<br />
papagály, a mint az köztudomású. Némely madarak<br />
az emberi társaséletből egyes hangokat<br />
utánoznak, így a baglyok a harangot, néha oly<br />
pontossággal, hogy az embereket is megcsalják.<br />
Nicolardot <strong>sz</strong>erint kellő türelemmel az aranybegyet,<br />
falifecskét és rigót is meg lehetne be<strong>sz</strong>élni<br />
tanítani; a többi énekes madarak kiképzése pedig<br />
nagyon jelentékeny lehetne, mivel a legtöbben<br />
csakhamar képesek volnának egyes hang<strong>sz</strong>ereket<br />
ügyesen kísérni. Tyrusi Maximus be<strong>sz</strong>éli<br />
el, hogy egy fogoly rövid idő alatt képes<br />
volt a <strong>sz</strong>obájában tartott madarakat rá<strong>sz</strong>oktatni,<br />
hogy fuvolájára hallgassanak s egé<strong>sz</strong>en annak<br />
rhythmusa <strong>sz</strong>erint énekeljenek. Parisban egy<br />
állatbarát a Tuileriák kertjében <strong>sz</strong>elídített meg<br />
néhány madarat annyira, hogy azok etetés<br />
után ujjára repültek és az ö fütyülését csaknem<br />
é<strong>sz</strong>revehető gonddal igyekeztek utánozni.<br />
Valóban ti<strong>sz</strong>tán a madárdal is még eddig csak<br />
nagyjában ismert, rejtélyes, s egé<strong>sz</strong> sereg uj és<br />
rendkívül érdekes kutatási kört jelöl ki a termé<strong>sz</strong>etbúvárok<br />
<strong>sz</strong>ámára. Már az első kísérlet, melyet<br />
Nicolardot műve képvisel, tanúsítja, hogy<br />
az állat- és ember-vüág között még a hang és be<strong>sz</strong>éd<br />
tekintetében sincs oly áthidalhatlan különbség,<br />
mint régebben hitték és még inkább mutatja,<br />
hogy müy hátra vagyunk még a termé<strong>sz</strong>et megismerésében,<br />
midőn a hozzánk legközelebb eső<br />
állatokról is oly keveset tudunk.<br />
AZ IDEI PÁRISI SALONBÓL.<br />
Május hó a rendes <strong>sz</strong>aka a franczia festők<br />
nagy kiállításának, a Salonnak, melynek híre<br />
tul <strong>sz</strong>okta <strong>sz</strong>árnyalni minden más hasonnemn<br />
kiállítás hírét s a nagy művé<strong>sz</strong>-nemzet babéraihoz<br />
ujabb fényes <strong>sz</strong>álakat <strong>sz</strong>okott fűzni. Ez idén is<br />
kétezeröt<strong>sz</strong>áz festmény volt kiállítva, daczára<br />
annak, hogy a jury "több műit két<strong>sz</strong>er annyit<br />
vis<strong>sz</strong>autasított. Azt ugyan nem lehet állítani,<br />
<strong>24.</strong> SZÁM. <strong>1886.</strong> xxxin. ÉVFOLYAM.<br />
hogy ekkora <strong>sz</strong>ám közt több-kevesebb selejtes is<br />
ne lett volna, sőt a jury befolyásolásáról tekintélyes<br />
egyének, képviselők által maga a franczia<br />
sajtó is több izben pana<strong>sz</strong>kodott már. De azért a<br />
Champs Elysées palotája mégis állandó Mekkája<br />
marad a hírt, nevet kereső művé<strong>sz</strong>-társadalomnak,<br />
kiváló figyelem tárgya minden évben az<br />
idegen nemzetek művé<strong>sz</strong>ei előtt, s ha nagyobb<br />
jelentőségű müvek csak el<strong>sz</strong>órtan merülnek is<br />
fel itt-ott benne, de találó <strong>sz</strong>invonalat nyújtja<br />
VASÁBNAPI ÚJSÁG. 389<br />
társalgó, kíváncsian látcsövező urak, arczukon<br />
az előadás benyomásának s a fe<strong>sz</strong>ült<br />
várakozásnak nyomaival, de egy<strong>sz</strong>ersmind<br />
azzal a könynyed és elegáns fe<strong>sz</strong>teleneéggel,<br />
melyet a derült <strong>sz</strong>órakozás kényelme<br />
fejt ki egy distingvált körben. Fenna páholyok<br />
elmosódó körvonalaiban ari<strong>sz</strong>tokratikus<br />
alakok, telivér párisi dandyk, a <strong>sz</strong>alonok<br />
és klubbok hősei. Mondani sem kell, mert<br />
első pillanatra fölismerhető, hogy mindez<br />
<strong>sz</strong>emeiket, nem esmérek meg ötét, és az ő <strong>sz</strong>avokat<br />
felemelvén sírának, és kiki mind az ő<br />
ruháját meghasogató és port hint vala a maga<br />
fejére az ég felé. És ülének ő vele hét napon és<br />
hét éj<strong>sz</strong>akán a földön, és nem vala a ki néki<br />
csak egyet is <strong>sz</strong>ólna, mert látják vala, hogy a<br />
fájdalom felette igen megnevekedett volna rajta*.<br />
Még csak annyit, hogy képeink a Quantin<br />
párisi czég által kiadott, s az illető művé<strong>sz</strong>ek<br />
által, kiállított müveik után egyenesen e czélra<br />
A COMÉDIE FRANCAISE NÉZŐTERE EGY ((PREMIERE FELVONÁSKÖZE ALATT. — Dantan festménye az 1886-iki párisi Salonban.<br />
mindig a festőművé<strong>sz</strong>et aktuális Irányának és<br />
értékének.<br />
A lefolyt Sálon két jelentős darabja volt az<br />
a kettő, melyet mai <strong>sz</strong>ámunkban reprodukálva<br />
'e<strong>sz</strong> az olvasó. Az egyik ezek közül különösen<br />
érdekes, mert egy darab párisi életet nyújt abból<br />
Ragból, mely a világ fővárosa müveit társaságának<br />
is valódi éliteje. Paris finom világfiai,<br />
rendes <strong>sz</strong>ínházi látogatói, előkelő írói és egyéb<br />
jelesei képezik azt a csoportozatot, melyet Dany-<br />
ecsetje hűen tüntet fel a Comédie Francaise<br />
e 8y «premiére»-jének felvonásközében. Élénken<br />
jÓB BARÁTAI. — Bramtot festménye az 1886-iki párisi Salonban.<br />
az élet után van ellesve s az egyes arczok meganynyi<br />
találó fotográfiák is.<br />
A másik itt közlött festmény Bramtot Alfrédtól<br />
«Jób barátait* tünteti fel, s a helyzet ugyanaz,<br />
melyet a biblia így ad elő: «Mikor meghallották<br />
volna Jóbnak három baráti mind ezt a nyomorúságot,<br />
mely ő rajta esett vala, egyenként az ő<br />
lakhelyekből eljövének, a Témán nemzetéből<br />
való Elifáz és Sukhites Bildád, és a Naámabeli<br />
Sófár, mert elvégezték vala, hogy egy<strong>sz</strong>ersmind<br />
jönnének, hogy együtt vele bánkódnának és<br />
őtet viga<strong>sz</strong>talnák. Kik felemelvén távol az ő<br />
ké<strong>sz</strong>ített, 200 rajzot tartalmazó * Sálon Artiste»<br />
czímű dí<strong>sz</strong>es füzetből vannak véve.<br />
FÁY ANDRÁS NÉHÁNY LEVELE.<br />
Boldogult édes atyám negyven éven át, Fáy<br />
András haláláig, e lelkes és önzetlen hazafi barátságával<br />
dicsekedhetett. A kölcsönös megbecsülésben<br />
gyökerező e benső vi<strong>sz</strong>onyt még <strong>sz</strong>orosabbá<br />
tette az a <strong>sz</strong>ellemi rokonság, melyben<br />
nemes törekvéseik közösségénél fogva éltek egymással.<br />
Majd idősb néném <strong>sz</strong>ületésekor komaságba
390<br />
is jutottak; igy hát fennállt köztük mindazon<br />
kapocs, mely két, körülbelöl egy idejű családapát<br />
a régi világban egymáshoz fűzhetett.<br />
Barátságuk melegségét semmi sem bizonyíthatja<br />
jobban, mint érintkezéseik folytonossága,<br />
mely annyira <strong>sz</strong>ükséggé vált mindkettőjükre<br />
nézve, hogy ha édes atyám Fáyt nem kereshette<br />
fel egy vagy más okból hos<strong>sz</strong>abb ideig, a <strong>sz</strong>obáját<br />
ritkán elhagyó mese-iró csakhamar tollat fogott<br />
s rövid sorokban vagy felkeresésére kérte<br />
fel, vagy ujabbnál ujabb e<strong>sz</strong>méit közlötte vele.<br />
Uy három rövid levél van birtokomban édes<br />
atyám iratai között, melyek Fáy András utolsó<br />
éveiből valók, melyek a leg<strong>sz</strong>ebb és legeredetibb<br />
világot vetik e <strong>sz</strong>ép, igaz magyar jellemre. A kohányi<br />
ünnepélyek alkalmából közlésük nem le<strong>sz</strong><br />
tán idő<strong>sz</strong>erűtlen, s egy<strong>sz</strong>ersmind az ünnepelt<br />
emléke iránti mély ti<strong>sz</strong>telet kifejezéséül <strong>sz</strong>olgá,land<br />
ugy egy elhunyt barát, mint közlőjük ré<strong>sz</strong>éről.<br />
I<br />
Kedves komám!<br />
Itt küldöm .Oskolai és házi növendék-élet» czímu<br />
legújabb munkám egy példányát. Tán Sándor öcsém<br />
némi ré<strong>sz</strong>ben veheti ha<strong>sz</strong>nát. Óhajtom, hogy ezen<br />
munkám is oly köztet<strong>sz</strong>ésbe ré<strong>sz</strong>esülne, mint «Halmav-családom»"<br />
melynek némi ré<strong>sz</strong>ben folytatása;<br />
de az idők mások, s most, mi nem politika vagy vers,<br />
caviar (kaviár) a publicumnak.<br />
«Hulló virágok» czímű munkám is, néhány nap<br />
múlva, kikerül a sajtó alól; s ezzel végkép bereke<strong>sz</strong>teni<br />
<strong>sz</strong>ándékozom irói pályámat. Hiában ! a lélek<br />
még ké<strong>sz</strong> volna, de a test erőtlen ! Agg korom gyöngélkedései<br />
már kályhám mögé internálnak s tétlenségbe<br />
s tán végfeledtetésbe vonulok vis<strong>sz</strong>a ! mi munkássághoz<br />
<strong>sz</strong>okott embernek oly kor<strong>sz</strong>akban, melyben<br />
mindenfelé tevékenység zajlik, kettős kín ! Csak azon<br />
öntudat nyugtat, hogy még mozoghattam, magam is<br />
mozogtam, s itt-ott kis lépcsőcske is voltam fentebb<br />
hágáshoz ! Adjon áldást az ég azokra, kik a hon válságos<br />
napjaiban, annak javára valamit tehetnek és<br />
te<strong>sz</strong>nek!<br />
Nagybecsű barátságába ajánlott <strong>sz</strong>ives ti<strong>sz</strong>telettel<br />
maradtam Pesten, 29. decz. 1860.<br />
Kedves Komám Uramnak<br />
(A typographíában látom, hogy a «Hulló virá-<br />
' -ra előfizetett Komáin Uram.)<br />
alázatos <strong>sz</strong>olgája s ti<strong>sz</strong>telő barátja<br />
Fáy András m. k.<br />
n<br />
Kedves Komám!<br />
Sándor öcsém <strong>sz</strong>ámára itt küldöm egy fris magyaromat,<br />
melyet Susánna-napra a menyemnek componáltam<br />
mint vén czigány. Hátára van irva a pára zt<br />
legény dal<strong>sz</strong>övege is. Uráért az eb is kedves lehet.<br />
Takarékpénztári nagy-gyülés előtt óhajtnék egy<br />
pár <strong>sz</strong>ót <strong>sz</strong>ólani Kedves Komámnak! Ha valamikor<br />
házam felé esik járása, legyen <strong>sz</strong>erencsém egy félórácskára.<br />
Magam <strong>sz</strong>ívesen mennék, de most aequinoctium<br />
előtt csak lötyögök, s tipegek a világban.<br />
Barátságos ti<strong>sz</strong>telettel maradtam<br />
Pest, 12 mart. 186Í<br />
ti<strong>sz</strong>telő barátja<br />
Fáy András.<br />
(A «Fris», melyet bizonyosan fin Gu<strong>sz</strong>táv tett le<br />
zongorára és irt le ti<strong>sz</strong>tára, egy tizenhat ütenyből<br />
álló igénytelen dallam. Lát<strong>sz</strong>ik, hogy hegedűn componálta<br />
s hogy Lavotta nagy ti<strong>sz</strong>telője volt. A dal<strong>sz</strong>öveg<br />
igy hangzik: (nóta benea dallamra nem<br />
lehet énekelni)<br />
1. Eis babám, be mérges a kutyátok!<br />
Tán u<strong>sz</strong>ítja rám mostoha-anyátok ;<br />
Hogyha megyek estve felé hozzátok,<br />
Ugy ugat rám, hogy <strong>sz</strong>ámra jő az átok!<br />
2. Am az eb hadd ugasson, nem bánom,<br />
Ves<strong>sz</strong>enek az irigy nyelvek, nem <strong>sz</strong>ánom !<br />
Csak te <strong>sz</strong>eress angyalom, azt kívánom ;<br />
Uj borra majd haza rántlak, kis lányom 1<br />
Hl<br />
Kedves Komám!<br />
Ezen beállott 1S03 évben <strong>sz</strong>ivemből kívánok kedves<br />
Komámnak áldást, békességet, <strong>sz</strong>ebb jövőt, bort,<br />
buzát. kenyeret, praeferance-ban (igy) sok veresét,<br />
erdejében sok makkot, kertjében sok zöldséget ....<br />
Tartson meg ez évben is nagybecsű barátságában,<br />
és ha ez évben a ka<strong>sz</strong>ás csont-ember. — mely már<br />
olykor kancsalít felém, — kitalálna, mint a kápo<strong>sz</strong>tafejet,<br />
vágni, jó emlékezetében! A catholicust a buzgalom,<br />
a lutheránust •> nostrás (igy) <strong>sz</strong>elleme, a kálvinistát<br />
a barátság tartja ös<strong>sz</strong>e — ez utóbbi gyéren :<br />
mert fájdalom ! sok ös<strong>sz</strong>etartással nem igen dicsekedhetünk<br />
!<br />
Pest, 1-sőjan. 1863<br />
Kedves Komámnak ti<strong>sz</strong>telő, <strong>sz</strong>erető barátja<br />
Fáy András m. k.<br />
(A praeferanee azon kártya-játékra vonatkozik,<br />
melylyel a téli esték alatt az öreg urak Kozma Vazul<br />
nyomdá<strong>sz</strong> társaságában idejöket töltötték. Egyébiránt<br />
különös, hogy a préférence, a mint ezt írni kel-<br />
VASÁRNAPI UJSAG^_<br />
tökéletesen ismeretlen játék. Egy múlt <strong>sz</strong>ázadbeli<br />
«mémoire»-ban olvastam róla, s hozzánk bizonyosan<br />
az 1789-iki emigráczió hozta be.)<br />
Bertha Sándor.<br />
IRODALOM ÉS MŰVÉSZET.<br />
Győry Vilmos költeményei megjelenését lapunk<br />
közelebbi <strong>sz</strong>ámában jelentettük már s méltányoltuk<br />
röviden, néhány sorban a kötet érdemét. De megérdemli,<br />
hogy még egy<strong>sz</strong>er vis<strong>sz</strong>atérjünk rá s nem<br />
közönséges jelenségeire felhívjuk az irodalom és a<br />
jó ízlés barátainak figyelmét. Győry Vilmos nem tartozik<br />
ugyan költői irodalmunk első rangú, örökfényű<br />
csillagai közé, de határozott tehetség, melyet tanulmány<br />
művelt ki s a világirodalom remekeinek <strong>sz</strong>eretete<br />
s a <strong>sz</strong>ép iránti forró vonzalom nemesített meg.<br />
Nemes kedély, meleg bensó'ség voltak eredeti, vele<br />
<strong>sz</strong>ületett sajátságai; a <strong>sz</strong>ép és igaz iránti lelkesedés<br />
korán hozzá járultak e tulajdonokhoz s a nagy példányok<br />
tanulmánya és hatásai folytonosan fejle<strong>sz</strong>tették<br />
és ti<strong>sz</strong>tították ízlését. így emelkedett fokról fokra<br />
az irodalom jelesei közé. Fejlődése folyamatát érdekesen<br />
írja le a kötet előtt álló terjedelmes (119.<br />
oldalra terjedő) életrajzban Badnai Bezső, ki nagy<br />
<strong>sz</strong>eretettel dolgozott ez emlékművön s lelkiismeretes<br />
gonddal gyűjtött ös<strong>sz</strong>e minden adatot s helyesen<br />
tudta megválogatni és kiemelni a kellő <strong>sz</strong>empontokat.<br />
Érdekkel olvassuk, mikép izmosodott fokról<br />
fokra a már zsenge fiatal korban feltűnt tehetség;<br />
mikép ti<strong>sz</strong>tult a kezdetben csapongó s virágos képzelődés<br />
; mikép erősbödött ízlése a nyugati remekírók<br />
példányain ; mikép vált egy — nálunk nem gyakori<br />
— árnyalat: a vallásos bensőség alkotó elemmé költé<strong>sz</strong>etében<br />
s mikép jutott végül oda, hogy legkisebb<br />
gondolatát vagy érzelmét is nemesen, ti<strong>sz</strong>tán s igazán<br />
tudja kifejezni. — ő is, mint talán mindenki, lyrai<br />
dolgozatokkal kezdi irói pályáját. De még egé<strong>sz</strong>en<br />
fiatal, csaknem gyermekkorában, prózai elbe<strong>sz</strong>élésekkel<br />
lép fel — melyekben Jókai hatása alatt áll — s<br />
ezekkel vonja magára a közfigyelmet. Prózája még<br />
akkor költőibb mint költé<strong>sz</strong>ete — s csakhamar a költé<strong>sz</strong>etben<br />
is az elbe<strong>sz</strong>élő faj felé fordul elő<strong>sz</strong>eretettel.<br />
Balladái s kisebb költői be<strong>sz</strong>élyei inkább a Garay,<br />
mint az Arany János iskolájából valók s azért ti<strong>sz</strong>ta<br />
külalakjok mellett sem tehetik azt a hatást, melyet<br />
az akkor már Arany balladáin lelkesülő közönség a<br />
régi iskola művein nem érezhet többé. De lassanként<br />
itt is átalakuláson megy át s későbbi balladái közt<br />
találunk e ré<strong>sz</strong>ben is tökélyesebbet, például «A <strong>sz</strong>egény<br />
Juli vasárnapja »-t, 1874-ből. Elbe<strong>sz</strong>élő költeményeiben<br />
még egy vonás lep meg, a rendesen komoly,<br />
sőt bölcselkedő s érzelmes költőtől a nyájas<br />
humor, mely e komoly környezetben annál kellemesebb<br />
benyomást te<strong>sz</strong> ránk, például az «Özvegy<br />
ember házassága »-ban; valamint a tősgyökeres<br />
magyarságú népiesség is, melyet a svéd és spanyol<br />
költők fordítójától kevésbbé várnánk, mint a csak<br />
eredetit író költőktől, mely pedig Győry költői nyelvének<br />
egyik kiváló sajátsága, s mely a többi közt<br />
a «Világtalan* czíinű hos<strong>sz</strong>abb, de mégis befejezetlen<br />
maradt töredékben, a «Királyi ajándék" czimű elbe<strong>sz</strong>élésben,<br />
stb. lép előtérbe. — A kötet második csoportja<br />
• Vegyes költeménye <strong>sz</strong>erény czíme alá<br />
van ös<strong>sz</strong>efoglalva. Itt találunk néhány sikerült ódát,<br />
köztük: «Ferenczi István elhagyott lakában» s «Calderon<br />
emlékezeten (mely egy nemzetközi pályázatra<br />
ké<strong>sz</strong>ült, de a műértelem s ízlés teljes hiányában <strong>sz</strong>envedő<br />
birálók által megfoghatatlanul mellőztetett!)<br />
néhány komoly hangú (s azért genre-nak nem nevezhető)<br />
életképet, melyek közül a « Csokonai anyja», a<br />
•Boldog emberek*, «Egy anyához» — s mindenek<br />
fölött a «Két kép» (L A remete ; H. Az apostol) czíműeket<br />
emeljük ki s az «Egy kis egérhez» czímű,<br />
jóízű humortól duzzadó költeményt. -— Foglaljuk<br />
hová a harmadik és negyedik csoportot, a tiz imát és<br />
harminczkét áldást — melyek Győry költé<strong>sz</strong>etének<br />
a vallásos jelleget adják s a legjobbak közé tartoznak,<br />
miket költé<strong>sz</strong>etünk e nemben felmutathat; kivált az<br />
áldások, melyeket nagyobbára fiatal, serdülő növendékeinek<br />
írt, kik tőle ré<strong>sz</strong>esültek vallásos oktatásban<br />
s áldásait egé<strong>sz</strong> életökre kiható, maradandó drága<br />
emlékűi vitték el tőle. Szintoly becsesek a gyermekversek<br />
is, <strong>sz</strong>ámra tizenkilencz ; de a melyek csak<br />
igen kis ré<strong>sz</strong>ét foglalják magokba annak, a mit Győry<br />
e nemben írt. O igazán tanulmányozta s megfigyelte<br />
a gyermekek jellemét, ízlését, képzelődését; nekik<br />
<strong>24.</strong> SZÁM. <strong>1886.</strong> xxxm. ÉVFOLYAM.<br />
tet<strong>sz</strong>ő apró versikékkel képes könyvek egé<strong>sz</strong> köteteit<br />
töltötte meg, bámulatosan leleményes termékenységgel<br />
; ezek közül azonban itt csak a nagyobbacska s<br />
önálló (a képek nélkül is érthető) darabok java van<br />
ös<strong>sz</strong>e<strong>sz</strong>edve. Az utolsó csoport végre Szerelem és<br />
család czímet visel. Mmden (vagy a legtöbb) költő<br />
termékenységének fő-forrása — Győrynél <strong>sz</strong>ámban<br />
nem oly gazdag, mint bensőségben s nemes érzelmekben.<br />
Egy fiatalkori — majdnem tragikus hangulatú,<br />
mindenesetre elégiái végzetű idyll után a családi<br />
fé<strong>sz</strong>ek komoly s édes boldogságát tárja elénk e fejezet,<br />
melyen örömmel pihen meg lelkünk. Valóban,<br />
ha Győrynek a műfordítás terén (Tegnér, Moreto,<br />
Calderon, Shakspere, Moliére stb.) oly nagy érdemei<br />
nem volnának is, melyek őt e téren a legelsők közé<br />
emelik, eredeti költeményei is ti<strong>sz</strong>tes helyet biztosítanának<br />
neki költői irodalmunkban — s mindenki előkelő<br />
helyre teheti magyar könyvtára polczaüa e<br />
441 lapra terjedő (a Franklin-társulat nyomdájából<br />
ízléses kiállításban kikerült), <strong>sz</strong>ép dí<strong>sz</strong>kötésű kötetet,<br />
melynek czímlapján, belső érdemén kívül is pártolásra<br />
intőleg áll e pár <strong>sz</strong>ó : Az örökösök tulajdona.<br />
Vajda János. Szabadka város <strong>sz</strong>ép példája, hol'<br />
lelkes irodalombarátok Vajda János műveire több,<br />
mint <strong>sz</strong>áz előfizetőt gyűjtöttek, nem marad követők<br />
nélkül. Zomborban dr. Molnár Gyula, Dömötör Pál<br />
és dr. Schuller Simon urakból bizottság alakult, mely<br />
azt a feladatot tűzte maga elé, hogy a jeles költő<br />
müveit minél <strong>sz</strong>élesebb körben terje<strong>sz</strong><strong>sz</strong>e. Vajda<br />
János két kötet (költői és prózai) munkájának előfizetési<br />
ára 4 frt ; egy-egy kötet 2 frt. Előfizetéseket<br />
lapunk <strong>sz</strong>erke<strong>sz</strong>tősége is elfogad.<br />
Garay János ös<strong>sz</strong>es munkáiból Mehner Vilmos<br />
kiadásában négy füzet hagyta el a sajtót, s ezekkel<br />
együtt eddigelé hat füzet jelent meg. A lyrai vegyes<br />
költemények vannak ezekben, s az első kötet is<br />
bevégződik. A hatodik füzetet egé<strong>sz</strong>en a Ferenczy<br />
József által irt életrajz és az első kötethez <strong>sz</strong>olgáló<br />
jegyzetek foglalják el. A csinos kiállítású füzetek<br />
mindenike 35 kr.<br />
A nemzeti könyvtár, Aigner Lajos vállalata,<br />
füzetes kiadásban bocsátja közre Pul<strong>sz</strong>ky Ferencz<br />
elbe<strong>sz</strong>éléseit «Ábránd és valóság» czím alatt. Az első<br />
füzet a «Mese a csülagfiról és a királyfiról* czímű<br />
dolgozatot közli, mely a hatvanas években jelent<br />
meg és politikai vonatkozású. Egy füzet ára 30 kr.<br />
Nösselt Frigyes világtörténelméből magyar<br />
fordításban megjelent az ó-kor. Németből fordították<br />
Demeter Sándor, Kiss Lajos és Paál Ferencz. Hj.<br />
Csáthy Károly adta ki Debreczenben. Nösselt könyve<br />
leányok <strong>sz</strong>ámára van írva s Németor<strong>sz</strong>ágban sok<br />
kiadást ért meg. Tapintattal van <strong>sz</strong>erke<strong>sz</strong>tve, ös<strong>sz</strong>eállítva<br />
és elbe<strong>sz</strong>élő hangon előadva. A világtörténelemnek<br />
a tanulságát nyújtja, bűneit, vérengzéseit<br />
mellőzi. Ara 2 frt.<br />
Kereskedelmi irodai munkálatok, irták Jónás<br />
János és Havas Miksa, a pozsonyi kereskedelmi<br />
akadémia tanárai, kiadta Stampfel Károly Pozsonyban.<br />
Kiegé<strong>sz</strong>ítő ré<strong>sz</strong>e ez a Jónás Jánostól nem régen<br />
megjelent «Kereskedelem- és forgalom-isme» czimu<br />
munkának. Bé<strong>sz</strong>letesen s a kereskedelmi ügyletek<br />
körének teljes ismeretével tárja föl acomptoirok csaknem<br />
kimeríthetetlen írásbeli teendőit, azok forma<strong>sz</strong>erű<br />
és törvényes kellékét, egyré<strong>sz</strong>t az üzleti levelezéseket,<br />
másré<strong>sz</strong>t a nyilvántartásra <strong>sz</strong>olgáló eljárást,<br />
a könyvvitelt, a <strong>sz</strong>ámítást, <strong>sz</strong>ámlákat, váltókat, skontrokat,<br />
checkkeket stb. A példák foglalják el a könyv<br />
nagy ré<strong>sz</strong>ét, 8 mindenből többfélét mutat föl, az egy<strong>sz</strong>erű<br />
<strong>sz</strong>ámlától kezdve a vagyonmérleg és leltár ké<strong>sz</strong>ítéséig.<br />
A kereskedői körök figyelmét megérdemh.<br />
Ara 2 frt 50 kr. vagy vá<strong>sz</strong>onkötésben 3 fi-t.<br />
Az olajfesté<strong>sz</strong>etről kézi könyvet írt N. Czike<br />
Ferencz s arra 1 frt 50 krjával fogad el előfizetéseket<br />
(Budapest, VH. Aréna-út, 14. <strong>sz</strong>.) Az előfizetési felhívás<br />
<strong>sz</strong>erint megvan a tíz ívre terjedő könyvben<br />
minden útbaigazítás olyanok <strong>sz</strong>ámára, kik festeni<br />
akarnak, a kellékek ismertetésétől a festékek vegyítéséig<br />
és feldolgozásáig. A művet Fe<strong>sz</strong>ty Árpád jeles<br />
művé<strong>sz</strong>ünk nézte át s ajánló sorokkal látta el.<br />
A nép<strong>sz</strong>erű termé<strong>sz</strong>ettudományi előadások<br />
gyűjteményében, melyet a termé<strong>sz</strong>ettudományi<br />
társulat ád ki, idő<strong>sz</strong>erűleg jelent meg dr. C'hyzer<br />
Kornél előadása a magyar fürdőkről, melyben az<br />
or<strong>sz</strong>ág egyik termé<strong>sz</strong>eti kincse, a fürdők és gyógyforrások<br />
fölött tart <strong>sz</strong>emlét s ismerteti is azokat.<br />
A mehádiai Herkules-fürdőről, Bártfáról, Ó- és Uj"<br />
Tátrafüredről, a csorbái tóról, Trencsén-Tepliezről<br />
képeket is közöl a füzet. Ára 45 kr. A nép<strong>sz</strong>erű előadások<br />
egy <strong>évf</strong>olyamára a termé<strong>sz</strong>ettudományi társulat<br />
tagjai 1 írtjával fizethetnek elő.<br />
*4 SZÁM. <strong>1886.</strong> xxxm. ÉVFOLYAM. 391 II:<br />
«Biró előtt» czímen csinos kiállítású kötet hagyta<br />
el a sajtót Szegeden. Hu<strong>sz</strong>onhárom apró történet van<br />
tenne Békefi Antal hirlapírótól, kinek a «Szegedi<br />
j^pló, -ban megjelenttörvény<strong>sz</strong>éki rajzai már előbb fi-<br />
(Tvelmet ébre<strong>sz</strong>tetettek. A kötetben is Uy [törvény<strong>sz</strong>éki<br />
^jzok vannak, s a fiatal iró új talajon műveli a novellaírást.<br />
Egy-egy lélektani mozzanatban, fordulatban<br />
elé" tartalmat tud ös<strong>sz</strong>efoglalni, s mert az elbe<strong>sz</strong>élés<br />
hangját is bírja, és az életből ellesett vonásokat elég<br />
találón alkalmazza, kedvezőn mutatja be magát e<br />
kötettel. Ára 1 forint.<br />
Mulattató zsebkönyvtár. E<strong>sz</strong>tergomban Buzárovits<br />
G. indított meg ily czím alatt olcsó füzeteket.<br />
Ezekből most a 31-—34. füzetek kerültek ki a sajtó<br />
alól a következő tartalommal: Derült perczek, víg<br />
rajzok (ös<strong>sz</strong>esen öt) Csáktornyai Lajostól. Két elbe<strong>sz</strong>élés<br />
Eeuter Frigyes kisebb műveiből, plattdeutschból<br />
fordította K. L. Ezek ára 12 kr. «A czigányok*, víg<br />
epo<strong>sz</strong> hét énekben, irta Budnyán<strong>sz</strong>ky Gyula ; ez kettős<br />
füzet lévén, ára 24 kr.<br />
iNem illik.» !Ez a czíme egy kis füzetnek, mely<br />
Singer és Wolfner kiadásában a napokban jelent meg<br />
s bevezetéssel Porzó (Ágai Adolf) látta el. A könyvecske<br />
a «Don't» czimű angol mű nyomán van irva<br />
g <strong>sz</strong>abályokat ad az ülem, a jó magatartás, a társadalmi<br />
formák és érintkezések minden köréből, melyeket<br />
minden világban forgolódó egyén sikerrel<br />
ha<strong>sz</strong>nálhat. Lehet, hogy itt-ott túlságos ré<strong>sz</strong>letezést<br />
is találunk benne, oly illem<strong>sz</strong>abványokra nézve, melyeknek<br />
helye nem a <strong>sz</strong>alonban, hanem az iskolapadon<br />
van, de ez azért nem kisebbíti a müvecske praktikus<br />
értékét, mely a jóízlés <strong>sz</strong>igorún, de a termé<strong>sz</strong>etséggel<br />
nem ellenkező határaiban buja kritériumát.<br />
A füzet ára 50 kr.<br />
Folyóiratok. A Nemzetgazdasági Szemle uj füzetének<br />
főbb czikkei: Közegé<strong>sz</strong>ségügyi állapotaink,<br />
dr. We<strong>sz</strong>elov<strong>sz</strong>ky Károlytól. Győr (kereskedelmi<br />
<strong>sz</strong>empontból) Kri<strong>sz</strong>tinkovics Edétől. Aru forgalmunk<br />
Au<strong>sz</strong>triával. A keleti vasutak bulgáriai csatlakozása ;<br />
vegyes közlemények. — A Paedagogiai Szemle<br />
júniusi füzetében Frey József fővárosi.nyug. igazgatótanító<br />
arczképét és életrajzát közli, s ezenkívül a tanügygyei<br />
foglalkozó <strong>sz</strong>ámos czikket.<br />
Új <strong>sz</strong>ínművek. A nemzeti <strong>sz</strong>ínház drámabíráló<br />
bizottsága előadásra ajánlotta Jókai Mór «Keresd a<br />
«2» czímű négy - felvonásos <strong>sz</strong>ínművét, mely<br />
• A kő<strong>sz</strong>ívű ember fiai» czímű regény meséjéből van<br />
írva. Továbbá elfogadta még a bizottság, de csak föltételesen,<br />
a kijelölt hibák elhárítása reményében, & z<br />
< Érdek nélkül» czímű egyfelvonásos vígjátékot, melynek<br />
<strong>sz</strong>erzője a kézirat czimlapján nem nevezte meg<br />
magát.<br />
Zenemű. «Berta-csárdás* czímmel új csárdás<br />
jelent meg Bózsavölgyinél, melyet Pink János zenetanár<br />
írt a budapesti tanító-egylet tatai kirándulásának<br />
emlékére. A zenemű, mely Besenbach Berta úrhölgynek<br />
van ajánlva, tet<strong>sz</strong>ett a kirándulóknak. Ára<br />
60 krajczár.<br />
Felhívás a magyar közönséghez Kisfaludy<br />
Sándor ös<strong>sz</strong>es munkáinak kiadása érdekében.<br />
A magyar irodalom már rég <strong>sz</strong>ükségét érzi Kisfaludy<br />
Sándor művei teljes kiadásának, és több mint egy<br />
évtizede, hogy Toldy Ferencz a teljes kiadásnak tervét<br />
is elké<strong>sz</strong>íté. Toldy halálával a kiadás elmaradt,<br />
de a <strong>sz</strong>ükség még érezhetőbbé vált, főkép azóta, hogy<br />
Kisfaludynak <strong>sz</strong>ámos levele, magán- és hadi naplója<br />
előkerült. Az irodalomnak vél tehát jó <strong>sz</strong>olgálatot<br />
tenni a Franklin-társulat, melynél Kisfaludynak<br />
Minden Munkái és Hátrahagyott Munkái megjelenek<br />
volt, mikor elhatározta, hogy Kisfaludy Sándorok<br />
ös<strong>sz</strong>es költői és prózai műveiből teljes kiadást<br />
rendez. A lehető teljesség elérésére a Franklintársulat<br />
azon hazafias kérelemmel fordul a magyar<br />
közönséghez, első sorban a költő rokonaihoz és örököseihez,<br />
hogy Kisfaludynak birtokukban levő eredeti<br />
kéziratait, ide értve leveleit is altársulatnak rendezésére<br />
hocsátani <strong>sz</strong>íveskedjenek. — A társulat<br />
a ^üatokat, melyekért teljes felelősséget vállal, az<br />
igatóság nevére kéri czímeztetni (Budapest, egyeem-uteza<br />
4 <strong>sz</strong>.) és lemásolás után kö<strong>sz</strong>önettel azon-<br />
"*" vis<strong>sz</strong>a<strong>sz</strong>olgáltatja. Budapesten, 1886 június 12.<br />
hazafias üdvözlettel — a Franklin-társulat.<br />
KÖZINTÉZETEK ÉS EGYLETEK.<br />
A magyar tud. akadémia jun. 7-iki ülésén az<br />
0 felolvasást Pul<strong>sz</strong>ky Ferencz tartotta a magyar-<br />
"Káffi őskori leletekről.<br />
réeJ el ?L tudós hevezetőleg azt is érintette, hogy a<br />
JeVíi 1 még mindi g 8ok a műkedvelő máshol is,<br />
aaiunk <strong>sz</strong>intén. Aztán rátért a kő-kor<strong>sz</strong>ak, a rez<br />
es bronz-kor<strong>sz</strong>ak jellemzésére és a nevezetesebb tárgyakra<br />
és lelhelyekre, megjegyezvén, hogy egyik<br />
kor<strong>sz</strong>ak csak lassan és fokozatosan váltotta föl a<br />
másikat, a régibb fegyvereket és e<strong>sz</strong>közöket még<br />
sokáig megtartották az emberek, mikor már ujabbakkal<br />
is éltek. Amerika is példa erre, hol a vörösbőriieket<br />
a rézkor<strong>sz</strong>akban, a mexikóiakat a bronzkorban<br />
találták az európaiak. A czivilizáczió bizonyos<br />
foka és nem az emberiség meghatározott kor<strong>sz</strong>aka<br />
nyilatkozik a kő, vas vagy bronz kor<strong>sz</strong>akokban.<br />
Bronz tárgyakban Dánián és Skandinávián kivül hazánk<br />
leggazdagabb, s nagybecsű bronzöntő műhelyekre<br />
is sok<strong>sz</strong>or találtak, formákkal és e<strong>sz</strong>közökkel,<br />
tört tárgyakkal stb. Kár, hogy a gazdag leletek nem<br />
mindig juthatnak a magok épségében a nemzeti<br />
múzeumba. De uraink <strong>sz</strong>égyenlik, hogy a múzeummal<br />
alkudozzanak, inkább házaló régé<strong>sz</strong>eknek adják<br />
el, a kik jól tudják, hogy a fővárosban ké<strong>sz</strong> vevőre<br />
találnak. Pedig a múzeum jobban megadná ezek árát,<br />
mint a házalók.<br />
Deák Farkas tartotta a második értekezést ily<br />
czímen : «Rövid é<strong>sz</strong>revételek Kemény János önéletírásáról<br />
s az erdélyi történetirodalom egy-két kutforrásáról».<br />
Kemény önéletírása emlékirata irodalmunk<br />
egyik nevezetes műve, mely mint XVH. <strong>sz</strong>ázadbeli<br />
irodalmi munka is becses, s ezenkívül kútfő gyanánt<br />
is ha<strong>sz</strong>nálják. Kemény János, Erdély fejedelme, e<strong>sz</strong>es<br />
és vitéz férfiú, ki a <strong>sz</strong>őllősi csatában esett el, a krimi<br />
tatár fogságban irta 1657—1658-ban, de kézirat maradt,<br />
s mikor a következő évben ki<strong>sz</strong>abadult nagy<br />
váltságdíjért a fogságból, nem folytatta tovább. Kéziratban<br />
meglehetősen elteijedt, míg végre 1856-ban<br />
kitűnő történetírónk, Szalay Lá<strong>sz</strong>ló nyomtatásban is<br />
közrebocsátotta. Deák Farkas arra figyelmeztet,<br />
hogy e <strong>sz</strong>ép és meleg előadásu iratot a történetbuvár<br />
csak óvatosan fogadja és adatait <strong>sz</strong>igorúan vizsgálja<br />
meg, mert irányzatos mű a Bákóczi fejedelmi<br />
család ellen, a mit Kemény saját maga mellett irt<br />
mintegy röpiratul, hogy a Kákócziakat nép<strong>sz</strong>erütlenítse<br />
és magát Erdély fejedelmi <strong>sz</strong>ékére ajánlja.<br />
A miket ir, azt más adatok sok<strong>sz</strong>or ellenkezőnek tüntetik<br />
föl. Kemény önéletiratát, mint történeti kutforrást,<br />
ugy kell néznünk, mily vi<strong>sz</strong>onyban áll egy trónkereső<br />
nép<strong>sz</strong>erűségével s csak ennek <strong>sz</strong>igorú megvizsgálása<br />
után határozhatjuk meg, mennyit ér és<br />
miképen bigyjük. — A jelen voltak mind a két felolvasást<br />
érdeklődéssel hallgatták.<br />
A történelmi társulat e hó 5-ikén tartotta havi<br />
ülését Pul<strong>sz</strong>ky Ferencz elnöklete alatt.<br />
Némethy Lajos, a főváros történetének buzgó nyomozója,<br />
azon hősök neveit közölte, kik 200 év előtt,<br />
midőn Budavára a törököktől vis<strong>sz</strong>afoglaltatott, elő<strong>sz</strong>ör<br />
hatoltak a várba. A vár é<strong>sz</strong>aki ré<strong>sz</strong>én Eőrményesi<br />
Fiáth János, a győri gyalogság őrnagya, 600<br />
emberével jutott fel, a hol egy győri hajdú tűzte ki a<br />
magyar lobogót. A második hős Bamocsaházy Endre,<br />
akkor zá<strong>sz</strong>lótartó, utóbb <strong>sz</strong>ázados volt. O a fehérvári<br />
kapunál jutott be a várba oly gyorsasággal, hogy<br />
övéitől elvágatott; a törökök elfogták s felaka<strong>sz</strong>tották,<br />
de emberei még ideje korán megmentették.<br />
Továbbá felemlité Pechmann Mártont, a ki a vár<br />
déli oldalán, a királyi palotánál jutott be a bajorokkal,<br />
mely hőstettéért tüzér őmagygyá és báróvá lett.<br />
Petneházy ezredes is nagy <strong>sz</strong>olgálatokat tett az<br />
ostrom alkalmával. Ezután Thaly Kálmán tett jelentést<br />
Battyhány Ádám grófnak Budavára és Kanizsa<br />
vis<strong>sz</strong>avételére vonatkozó levelezéséről, nagy elismeréssel<br />
emlékezve meg Batthyány Ödön herczegről, a ki<br />
az okiratokat ké<strong>sz</strong>séggel bocsátotta a társulat rendelkezésére.<br />
Végül Komáromy András a Thurzó Mária<br />
végrendelete ellen inditotf XVH. <strong>sz</strong>ázadbeli perről<br />
tartott előadást.<br />
Műemlékek restaurálása. A műemlékek or<strong>sz</strong>ágos<br />
bizottsága legutóbbi ülésén elhatározta, hogy a<br />
nagy történelmi érdekű füleki várromot fentartani<br />
óhajtja, de mivel nem tudja, mennyire terje<strong>sz</strong>tendő<br />
ki a tatarozási munka, fel fogja kérni a vallás- és<br />
közoktatásügyi mini<strong>sz</strong>tériumot, intézkedjék az iránt,<br />
hogy a megyei hatóság a munkát a kir. mérnök által<br />
terveztesse, a tervet és költségvetést a bizottságnak<br />
küldje be, addig pedig a romot további rongálástól<br />
óvja meg. — Tandor Ottó építé<strong>sz</strong> beterje<strong>sz</strong>tő az<br />
ácsai régi templom restauráczionális két tervét, melyek<br />
közül a bizottság az olcsóbbakat fogadja el és<br />
megkéri a közoktatási mini<strong>sz</strong>tériumot, hogy e költségek<br />
meg<strong>sz</strong>erzése végett a református püspökségek<br />
hozzájárulását e<strong>sz</strong>közölje ki. — A bártfai plébániatemplom<br />
é<strong>sz</strong>aki hajójának keleti falán felfedezett falfestményekről<br />
Linhardt rajztanár másolatokat ké<strong>sz</strong>ített<br />
és azokat beküldötte. — Tudomására jutott a<br />
bizottságnak, hogy Sopron városa a soproni vár<br />
falainak és tornyának tatarozása végett tervet ké<strong>sz</strong>íttet.<br />
Ennek következtében a bizottság elhatározta,<br />
hogy e tervet megtekintés végett Sopron város tanácsától<br />
elkéri. Ezzel az ülés véget ért.<br />
Az orvosok és termé<strong>sz</strong>etvizsgálók idei vándorgyűlése<br />
aug. 21-ikén kezdődik Buziáson s Temesvártt<br />
folytatják.<br />
A vándorgyűlésnek 6 frt tagsági dij mellett mindenki<br />
tagja lehet. Tagsági jegyek kaphatók július<br />
10-őtl Budapesten Gerlóczy Gyula egyetemi tanárnál<br />
és Temesvárott Steiner Ferencz gyógy<strong>sz</strong>eré<strong>sz</strong>nél.<br />
A behatások Buziáson történnek augu<strong>sz</strong>tus 19., 20.<br />
és 21-én, ugyanott le<strong>sz</strong> az ismerkedési estély, 21. és<br />
22-én tartatik a megnyitó közgyűlés, 23-án <strong>sz</strong>akülések,<br />
24-én berándulas Temesvárra. Itt <strong>24.</strong> és 25-én<br />
<strong>sz</strong>akülések és tudományos estélyek, 26-án bezáró<br />
közgyűlés, ezután kirándulások történnek; és pedig<br />
28., 29. és 30-án a Herkulesfürdő, Orsova és Baziáson<br />
át a Marillavölgybe, e klimatikus gyógyhelyről<br />
Aninára, augu<strong>sz</strong>tus 27., 28. és 29-én Besiczára és<br />
27-től kezdve 4 napon át a geológusok által rendezendő<br />
kirándulás Pojana-Ku<strong>sz</strong>ka vidékére. A három<br />
rendű kirándulás iránya tet<strong>sz</strong>és <strong>sz</strong>erint vála<strong>sz</strong>tható.<br />
A kirándulás vezetőikónt a három törvényhatóság<br />
főnökei kérettek föl, és pedig ifj. Ormós Zsigmond<br />
temesi, Jakabffy krassó-<strong>sz</strong>örénymegyei alispánok és<br />
Telbi<strong>sz</strong> Károly temesvári polgármester. A pályamű:<br />
• Mily higiéniai vi<strong>sz</strong>onyok befolyásolják, különös tekintettel<br />
az endemikus maláriára, a gyermekhalálozást<br />
Délmagyaror<strong>sz</strong>ágon ?» — 100 darab 10 frankos<br />
aranynyal fog jutalmaztatni.<br />
Az állatvédő egyesület közgyűlése jun. 7-ikén<br />
ment végbe Királyi Pál elnöklete alatt.<br />
Az évi jelentés azt is fölemlítette, hogy az egyesület<br />
lépéseket fog tenni a fülemüléknek hazánkból<br />
történő nagy mérvű kivitele ellen. A vála<strong>sz</strong>tmány<br />
100 frt pályadíjat tűzött ki oly népiskolai könyv<br />
megírására, a miből az állatvédelem <strong>sz</strong>eretetét sajátíthatják<br />
el a gyermekek. Hanem maga az állatkínzás<br />
megakadályozása a főváros területén sok bajjal jár;<br />
mert az elnökség közvetítése a feljelentők és rendőrség<br />
közt csak hat esetben vétetett igénybe. A jelentés<br />
kö<strong>sz</strong>önetet mond mindazoknak, kik az állatvédelem<br />
s az egyesület ügyei körül buzgalmat vagy <strong>sz</strong>ívességet<br />
teljesítettek. Elhatározták, hogy az •Állatbarát*<br />
czimű lap helyett évkönyvet adnak ki, s hogy<br />
az állatok élve bonczolása ellen a kormányhoz fordulnak,<br />
utalva a Poro<strong>sz</strong>or<strong>sz</strong>ágban és Au<strong>sz</strong>triában<br />
kiadott kormányi rendeletekre. Az elmúlt évben a<br />
bevétel 1570 frt, a kiadás 526 frt. A tagok <strong>sz</strong>áma<br />
1257 rendes és 30 alapító. A ti<strong>sz</strong>tikart újra megvála<strong>sz</strong>tották,<br />
s a vála<strong>sz</strong>tmányt is, melynek <strong>sz</strong>ámos<br />
női tagja van.<br />
EGYHÁZ ÉS ISKOLA.<br />
Magyar nevelőnői tanfolyam. A vallás- és kö'<br />
oktatási mini<strong>sz</strong>ter még tavaly elrendelte, hogy a<br />
budapesti sugárúti polgári tanitónőképző-intézetnél<br />
magyar nevelőnők képzésére külön tanfolyam <strong>sz</strong>erveztessék,<br />
melynek főczélja az, hogy necsak külföldi,<br />
hanem kellőleg képzett magyar nevelőnők is legyenek.<br />
E tanfolyam a múlt tanév elején nyfit meg és az első<br />
év nyüvános vizsgálatai e hó 7-ikén folytak le. Különös<br />
gondot fordítottak a franczia, angol és német<br />
nyelvekre, valamint a zenére.<br />
A vizsgálat, melyen GönczyVéXés Hanzély mini<strong>sz</strong>teri<br />
tanácsosok is megjelentek, a növendékek hozzá<br />
tartozóinak élénk érdeklődése mellett történt meg,<br />
és <strong>sz</strong>ép eredményt lehetett följegyezi. A tanfolyam<br />
nyolcz növendéke (egy-egy o<strong>sz</strong>tályba csak 8—10<br />
növendéket ve<strong>sz</strong>nek föl) az elméleti tantárgyakon<br />
kívül a kézimunkában, a nyelvekben és a zenében a<br />
legjobb sikert mutatta föl, a mi a <strong>sz</strong>aktanárok rend<strong>sz</strong>ere<br />
mellett Zirzen Janka igazgatónőnek képezi első<br />
sorban érdemét. A most következő tanévben e tanfolyammásodik<br />
R jövőre harmadik o<strong>sz</strong>tálya nyílik meg.<br />
mindig csak 8—10 növendék <strong>sz</strong>ámára. Miután azonban<br />
augu<strong>sz</strong>tusban a helyiségeket tetemesen kibővítik,<br />
való<strong>sz</strong>ínű, hogy párhuzamos o<strong>sz</strong>tályok is nyílnak.<br />
A tanfolyammal kapcsolatban egy gyakorló elemi<br />
iskola első o<strong>sz</strong>tálya is megnyílt ez évben négy növendék<br />
<strong>sz</strong>ámára, azzal a czéllal, hogy a nevelőnők a tanítás<br />
gyakorlatában isi képezzék magokat, a mi a növendékek<br />
csekély <strong>sz</strong>ámánál fogva annál könnyebb, mert<br />
a neveló'nők a tanítást úgy vezethetik, mintha négy<br />
gyermekkel biró családnál már is alkalmazva volnának.<br />
Rektorvála<strong>sz</strong>tás. A budapesti egyetemen az<br />
1886—87-iki iskolai évre egyhangúlag dr. Korányi<br />
Frigyes, az orvosi egyetem kitűnő tanára vála<strong>sz</strong>tatott<br />
meg rector magnificusnak.<br />
MI ÚJSÁG?<br />
A történelmi kiállításra a főváros a király ő<br />
felségét is meg fogja hívni. A di<strong>sz</strong>es meghívó utal<br />
a <strong>sz</strong>eptemberi ünnepély rendezésének jelentőségére,<br />
melylyel Magyaror<strong>sz</strong>ág <strong>sz</strong>ét<strong>sz</strong>akadt ré<strong>sz</strong>einek egyesítését<br />
ünnepük s arra, hogy Budavára vis<strong>sz</strong>avétele a<br />
törököktől, Károly lotharingiai fejedelem vezetése<br />
alatt mindenha emlékezetes esemény marad. A meghívót<br />
a polgármesterek irták alá. A kiállítás anyagának<br />
rendezésére, felállítására, a kiállítási katalógusnak<br />
kellő időben való elké<strong>sz</strong>íthetésére a kiállítás<br />
megnyitásáig hátralevő idő nagyon rövid. Ennélfogva<br />
a kiállítási bizottság felkéri mindazokat, kik
392<br />
tárgyakat jelentettek be s eddig be nem küldték,<br />
hogy ezeket mihamarább (Budapest, városligeti műcsarnok<br />
czím alatt) beküldeni <strong>sz</strong>íveskedjenek. A beküldési<br />
határidő május hó 31-én úgyis lejárt.<br />
Mária Valéria főherczegnő eljegyzésének hire<br />
Az utóbbi időkben Mária Valéria főherczegnőről több<strong>sz</strong>ör<br />
irtak a külföldi lapok eljegyzési, híreket melyekről<br />
kiderült, hogy légből kapottak. Most a müncheni<br />
«Allgemeine Zeitung »-nak azt irják, hogy Frigyes<br />
Ágost <strong>sz</strong>á<strong>sz</strong> herczeg azért időzik Bécsben, hogy eljegyezze<br />
magának Mária Valéria főherczegnőt. Mária<br />
Valéria, ki most van 18-ik évében, csak az idén vezettetett<br />
a nagy világba, a mennyiben ré<strong>sz</strong>t vett az<br />
udvar farsangi ünnepélyeiben. Frigyes Ágost herczeg,<br />
a <strong>sz</strong>á<strong>sz</strong> király öcscsének legidősebb fia, ő a<br />
<strong>sz</strong>á<strong>sz</strong> trónörökös, mert Albert király házassága<br />
meddő maradt.<br />
Stefánia trónőrökösné elfogadta magán könyvtára<br />
<strong>sz</strong>ámára «Az ember tragédiájának' német fordítását<br />
Fischer Sándor fordította le Madách művét.<br />
Kisfaludy Sándor badacsonyi lakóháza. Pünkösd<br />
második napján leplezik le Badacsonyban az<br />
emléktáblát Kisfaludy Sándor lakóházán. Az ünnepélyt<br />
a Balaton-egylet rendezi, s átalános iránta az<br />
érdeklődés Zalamegyében, de különösen Badacsony<br />
vidékén. A hegybirtokosság és az ottani yachttársaság<br />
bizottságot alakított az ünnepélyre kirándulók<br />
fogadására. Az emlékkő már be van ille<strong>sz</strong>tve a Kisfaludy-házba.<br />
I<strong>sz</strong>triai <strong>sz</strong>ürke márvány, rajta e felirat:<br />
* Kisfaludy Sándor leg<strong>sz</strong>ebb rétjeit irta e helyen, emlékét<br />
ünnepelte a Balaton-egylet <strong>1886.</strong> június lá-én.*<br />
Az egyleti titkársághoz érkezett eddigi bejelentések<br />
<strong>sz</strong>erint képviselve le<strong>sz</strong>nek: a Kisfaludy-társaság Csiky<br />
Gergely és Degré Alajos által, az irók és művé<strong>sz</strong>ek<br />
társasága, a Balaton melletti megyék, b.-füredi, ke<strong>sz</strong>thelyi,<br />
tapolczai közintézetek. A kirándulásra jegyek<br />
az irói körben (nemzeti <strong>sz</strong>ínház bérháza) kaphatók,<br />
ugyanott ré<strong>sz</strong>letes programmok is.<br />
Benczúr Gyula arany érme. A protektori nagy<br />
arany érem, melylyel a bécsi műcsarnok kiállításában<br />
Benczúr Gyulát mint arczképfestőt tüntették ki, a<br />
napokban érkezett meg Budapestre. A bécsi művé<strong>sz</strong>egylet<br />
e legnagyobb kitüntetését Benczúr a gr. Károlyi<br />
Gyula arczképével nyerte el, melyet lapunk is bemutatott.<br />
Benczúr kitüntetését nagyon emeli, hogy<br />
ugyanakkor a híres Angelinek a királyról festett arczképe<br />
is ki volt állítva. Az érem harmincz aranyat<br />
nyom és pompás művű, a bécsi művé<strong>sz</strong>egyesület<br />
protektorának, Károly Lajos főherczegnek<br />
domború arczképével. A kitüntetés Benczúr<br />
Gyulához a főherczegnek egy igen hízelgő levele<br />
kíséretében jött. E sajátkezű levélben azt mondja<br />
a főherczeg, hogy az általa alapított nagy éremnek<br />
a jury által történt odaítéléséhez annyival<br />
inkább örömmel járult, mert a kimagasló becsű képben<br />
magának is több izben volt alkalma gyönyörködni.<br />
Kifejezi a főherczeg a levélben azt az óhajtását<br />
is, hogy a művé<strong>sz</strong> a bécsi kiállítást máskor is fel<br />
fogja keresni alkotásaival.<br />
A kolozsvári főtemplom, egyike leg<strong>sz</strong>ebb műemlékeinknek,<br />
dí<strong>sz</strong>telen bódékkal van körülvéve. Most<br />
ezek helyett bérházakat akarnak építeni, a mi a<br />
templomot még jobban eltakarná. Trefort mini<strong>sz</strong>ter,<br />
a műemlékek védelméről <strong>sz</strong>óló törvényre táma<strong>sz</strong>kodva,<br />
bekövetelte az uj épületek tervrajzát s a kolozsvári<br />
főispánt föl<strong>sz</strong>ólította, hogy az ügy mibenlétéről<br />
tegyen neki jelentést. Most már remélhető,<br />
hogy a főtemplom valahára meg<strong>sz</strong>abadul minden<br />
éktelen függelékétől s a főtér igazi dí<strong>sz</strong>ére válik.<br />
A tüntetések napjai. Június 5-ike óta a fővárosa<br />
legizgalmasabb estéket élte meg. Zajos tüntetések,<br />
majd nagymérvű utczai kihágások következtek egymásután.<br />
Kezdődött azzal, hogy a «Pester Lloyd»-ot<br />
egy czikke miatt elégették és a <strong>sz</strong>erke<strong>sz</strong>tőségnek<br />
macskazenét adtak s folytatódott egy zajos fogadtatás<br />
előké<strong>sz</strong>ületeivel, mely fogadtatás Jan<strong>sz</strong>ky tábornoknak<br />
volt <strong>sz</strong>ánva, kit Pécsről e hó G-ikán este vártak<br />
vis<strong>sz</strong>a, de nem jött meg. És végződött utczai<br />
kravalokkal ablakok és lámpák ös<strong>sz</strong>ezuzásával, több<br />
sebesüléssel.<br />
A jnnins 6-iki nagy tüntetésnek, mikor a rendőrség<br />
kíméletlenül neki támadt mindenkinek, a kit<br />
csak az utczán előtalált, Braunsteiner Nándor 27 éves<br />
henteslegény esett áldozatul Két halálos sebbel<br />
rogyott le, s mire a kórházba vitték, meghalt. Kilétét<br />
csak a temetése előtti órában tudták kideríteni;<br />
addig másokat sejtettek benne. A rendőrség fegyveres<br />
föllépése s a képviselőházban is éles bírálat alá<br />
VASÁRNAPI ÚJSÁG.<br />
vett eljárása fölötti ingerültség adhatta meg azután<br />
a további lökést a zavargások ismétlődésere. Az egyetemi<br />
ifjúság már az e hó 7-iki tüntetések után elhatározta,<br />
hogy nem fog ré<strong>sz</strong>t venni az utczai csoportosulásokban<br />
s tartózkodik minden tüntetéstől.<br />
A rendőrség két izben falraga<strong>sz</strong>ok utján is intette a<br />
közönséget a csoportosulásoktól, a demonstrációktól<br />
való tartózkodásra. Mégis az esti órák beálltával<br />
a város bizonyos pontjain meg-megujultak a csoportosulások,<br />
ismétlődtek a legsajnálatraméltóbb jelenetek,<br />
fájdalom véres jelenetek is. A Kalvin-tér, továbbá<br />
a múzeumtól a nemzeti <strong>sz</strong>ínházig eső útvonal (e<br />
tájon van a múzeummal <strong>sz</strong>emben Jan<strong>sz</strong>ky tábornok<br />
lakása), főkép pedig a kerepesi-út minden estén<br />
állandó <strong>sz</strong>ínhelyűi <strong>sz</strong>olgáltak a legzajosabb mozgalmaknak,<br />
melyekkel <strong>sz</strong>emközt a rendőrségnek már<br />
nem volt ereje és e hó 8-ikán és a következő estén<br />
a katonaságot is igénybe kellett venni. A politikai<br />
okok, melyek a demonstrácziókat előidézték, ez idő<br />
alatt legkevésbbé sem élesbedtek, jelentőségükben<br />
épen nem növekedtek s a tüntetéseknek sem volt határozott<br />
iránya. Tömegek gyűltek ös<strong>sz</strong>e, az utolsó napok<br />
alatt hangoztatott neveket újra fölkapták, harsogtatták,<br />
s a tömeg perczről perezre nőtt, farkas<strong>sz</strong>emet<br />
nézve a rendőrséggel, a katonasággal, mely a demonstrácziók<br />
<strong>sz</strong>ínhelyének útjait elállta ugyan, de a<br />
tömeg <strong>sz</strong>aporodását nem tudta megakadályozni.<br />
A <strong>sz</strong>éto<strong>sz</strong>lásra történt fel<strong>sz</strong>ólításokra nem hallgatott<br />
senki, megvárták, hogy a lovas rendőrök oda ugrassanak<br />
kivont karddal, a katonaság feltűzze <strong>sz</strong>uronyát.<br />
Akkor aztán roppant zűrzavarban menekült a sokaság,<br />
a merre csak tudott. E hó 8-ikán a kerepesi-ut<br />
sarkánál a rendőrséget kövekkel fogadták, a katonaságra<br />
is röpítettek köveket. Zsámboky János rendőrt<br />
késsel vállon <strong>sz</strong>úrták a nemzeti <strong>sz</strong>ínház előtt, s mély<br />
sebbel vitték a kórházba. Még négy rendőr sebesült<br />
meg ez estén. A tüntetők közül is bizonyára többen<br />
<strong>sz</strong>envedtek a puskatustól, kardlaptól sérüléseket, zuzódásokat.<br />
Befogtak harmincznál többet. A <strong>sz</strong>étrebbent<br />
csőcselék a kerepesi-uton végig és a mellékutczákban<br />
garázdálkodáshoz kezdett. Sorba beverte a<br />
gázlámpákat és az ablakokat. Ily sors érte a képviselőház<br />
ablakait is. A június 9-ki estén nem gomolygott<br />
oly nagy tömeg az utczákon, de véresebb események<br />
<strong>sz</strong>ülője lett. A rendőrség elhatározva, hogy nem tűri<br />
tovább a kihágásokat, a katonaság segítsége mellett a<br />
legnagyobb <strong>sz</strong>igorral lépett föl. A kerepesi-ut torkolatánál,<br />
továbbá a Kókus-kórháznál és a központi indóháznál<br />
rendőrség és katonaság vegyesen állt föl.<br />
A város egyéb pontjain is rendőrök és katonák foglaltak<br />
állást. A tömeget, a kerepesi utón két helyen,<br />
a muzeum-köruton két helyen, a Károly-köruton két<br />
helyen és a hatvani-utczán kürt rivalgás közben három<br />
helyen, három ízben <strong>sz</strong>ólította fel Chudy rendőrkapitány<br />
a <strong>sz</strong>éto<strong>sz</strong>lásra, de csak gúnyolódó kiáltozás<br />
lett az eredmény. A kerepesi-ut és hatvani-uteza<br />
közti téren a katonaságot vezénylő <strong>sz</strong>ázados ismételte<br />
a fel<strong>sz</strong>ólítást, s aztán feltüzette a <strong>sz</strong>uronyokat és rohamot<br />
vezényelt. A nép megfutott, de a mint a katonaság<br />
tovább nyomult, ismét vis<strong>sz</strong>afoglalta előbbi<br />
helyét Legerősebben állt a tömeg a műegyetem előtt.<br />
Itt Potoczícy Mátyás hivatalnokot, ki Budára akart<br />
haza térni, fején súlyosan megsebesítették ; itt sebesült<br />
meg Kontsek József <strong>sz</strong>abó is. Két hu<strong>sz</strong>ár<br />
elbukott lovával, s mindketten zúzódásokat <strong>sz</strong>envedtek.<br />
Petrák János nevű nyomdá<strong>sz</strong>t a Légrády-nyomdából<br />
a nemzeti <strong>sz</strong>inház élőit le<strong>sz</strong>úrták hátulról s a<br />
<strong>sz</strong>urony mellén jött ki. Bevitték a Bókusba. hol az<br />
orvosok a sebet azonnal halálosnak találták. Ezek a<br />
nagyobb sebesülések. A gázgyár körül is állt katonaság,<br />
mert attól tartottak, hogy a csőcselék a gázgyárt<br />
megrohanja, a gázvilágítást kioltja és a sötétben fog<br />
garázdálkodni, de • itt semmi sem történt. Még a<br />
külső dob-utezában fordultak elő zavargások. A fegyverek<br />
alkalmazása, a lovashu<strong>sz</strong>árok vágtatása tizenegy<br />
órakor <strong>sz</strong>ét<strong>sz</strong>órta a tömeget, s azontúl erős őrjáratok<br />
czirkáltak az utczákon.<br />
A <strong>sz</strong>erencsétlen Petrák Károly élet-halál közt<br />
van. Hu<strong>sz</strong>onegy éves és Trencsénben <strong>sz</strong>ületett.<br />
Még a kihallgató bírónak el tudta mondani<br />
megsebesülését. A kerepesi ut egyik étkező helyiségéből<br />
jött a vacsoráról épen akkor, mikor rohamot<br />
intéztek a tömeg ellen. Vis<strong>sz</strong>a akart térni a vendéglőbe,<br />
s ekkor <strong>sz</strong>úrták le; azt nem tudja, katona volt-e<br />
vagy rendőr. A kerepesi bazártól még el tudott futni<br />
a síp-ntezáig, ott lerogyott és innen vitték a kórházba.<br />
Megsebesült akkor este O<strong>sz</strong>tradiezky Gábor<br />
<strong>sz</strong>obafestő is.<br />
Június 10-iken este újra voltak zavargások s a<br />
katonaság ismét <strong>sz</strong>urony<strong>sz</strong>egezve űzte <strong>sz</strong>ét a tömeget.<br />
Kisebb sebesülések ezúttal megint történtek.<br />
Berg Jakab cseléd<strong>sz</strong>erző intézeti üzletvezetőt ezombján<br />
érte <strong>sz</strong>úrás. Ez este a rendőrség a <strong>sz</strong>ó <strong>sz</strong>oros<br />
értelmében nagy fogást tett és radikális módon lépett<br />
föl a katonaság segélyével. Mondják, b. Splényi Ödön<br />
rendőrkapitányé az ötlet, melynek alkalmasint hatása<br />
is le<strong>sz</strong> a rend helyreállítására. A kerepesi-ut torkolatánál<br />
gyűlt ös<strong>sz</strong>e ekkor <strong>sz</strong>intén a legnagyobb tömeg<br />
és nem akart <strong>sz</strong>éto<strong>sz</strong>lani. Kilencz órakor katonaság<br />
jött a hatvani-utczából, s megadta a trombitajelt<br />
a <strong>sz</strong>éto<strong>sz</strong>lásra; de ha<strong>sz</strong>talanul. Ekkor<br />
feltűzte a <strong>sz</strong>uronyokat. A tömeg futásnak eredt,<br />
de a kerepesi-útról, a múzeum-körutról, a Károlykörutról<br />
mindenütt <strong>sz</strong>uronyos katonaság jött rá<br />
<strong>sz</strong>emközt. Az egé<strong>sz</strong> tömeg körül volt fogva. Vis<strong>sz</strong>a<br />
<strong>24.</strong> SZÁM. 188b. XXXIII. ÉVFOLYAM.<br />
fordult tehát, egymást gázolva és rémüldözve. A ka'<br />
tonai kordon mind <strong>sz</strong>űkebbre húzódott körültök.<br />
A nemzeti <strong>sz</strong>ínház előtt irtóztatós volt a kavargás!<br />
Lehetett legalább 2000 ember így körülfogva.<br />
Bohamot azonban nem intéztek ellenük. Splényi<br />
báró hirtelen <strong>sz</strong>emlét tart a többi rendőrti<strong>sz</strong>tviselőkkel,<br />
a nőket, a ti<strong>sz</strong>teségesebb külsejű embereket<br />
kibocsátja a kelepczéből. E megrostálás<br />
után aztán az egé<strong>sz</strong> tömeget a katonaság be<strong>sz</strong>orítja<br />
a hatvani utczába, onnan pedig be a rendőrségi<br />
épületbe, a hol újra megkezdődött a vizitáczió.<br />
Tizenként vették elő a nagy csoportot, hirtelen kihallgatták,<br />
hogy kicsoda. Elbocsátottak eleget, de<br />
körülbelül hat<strong>sz</strong>ázat ott tartottak éjjelre, s ezek nagy<br />
ré<strong>sz</strong>ét mint a zavargások ré<strong>sz</strong>tvevőit és rendezőit<br />
alkalmasint csak az ünnepek után bocsátják ki. Ez<br />
a nagy fogás le is hűtötte mindjárt a zavargások hevét.<br />
Az utczák elcsöndesültek. Mindenki óhajtja^<br />
hogy térjen is vis<strong>sz</strong>a már a nyugalom, mert napok<br />
óta estenkint lehetetlen az utczákon járni ve<strong>sz</strong>ély<br />
nélkül, s az üzlettulajdonosok, kiknek korán be kellett<br />
zárni a boltokat, sok kárt <strong>sz</strong>envedtek.<br />
A bajor király. A régóta emlegetett válság e hó<br />
10-ikén bekövetkezett Bajoror<strong>sz</strong>ágban. II. Lajos<br />
király már régebben képtelen az uralkodás teendőit<br />
vinni, mini<strong>sz</strong>tereivel nem is érintkezett, s a legutóbbi<br />
napokban az elmebaj a legfeltűnőbb alakban jelentkezett<br />
nála. Testvére, Ottó herczeg. ugyané bajban<br />
<strong>sz</strong>enved már régebben. így a kormányzás teendői<br />
a legközelebbi rokont, Luitpold herczeget illetik, a<br />
király nagybátyját, ki 1821-ben <strong>sz</strong>ületett. Luitpold<br />
herczeg e hó 10-ikén vette át a regensséget, s a mini<strong>sz</strong>terek<br />
aláírásával proklamácziót intézett a bajor<br />
néphez, mely tudtul adta a király súlyos betegségét,<br />
s hivatkozva Ottó herczeg betegségére, valamint<br />
arra, hogy a király nem intézkedhetik a regensségről,<br />
a legmélyebb fájdalomtól eltelve, közhírré te<strong>sz</strong>i, hogy<br />
a <strong>sz</strong>omorú események ráhárítják a kormányzást.<br />
Egy<strong>sz</strong>ersmind június 15-ikére az or<strong>sz</strong>ággyűlést egybehívja.<br />
A küldöttség, mely előtte való nap a királyhoz<br />
ment Hohenschwangauba, a kastélyt meg<strong>sz</strong>állva találta.<br />
A csendőrök engedelmeskedtek a király parancsának,<br />
hogy senkit se bocsássanak be. A küldöttségben<br />
orvosok és betegápolók is voltak. Münchenben<br />
mindenféle hirek keringenek a királyról, többi közt<br />
az is, hogy Tirolba menekült. II. Lajos király 1845.<br />
aug. 25-ikén <strong>sz</strong>ületett, tehát 41 éves. 1864. márcz.<br />
10-ikén lépett a trónra. Egé<strong>sz</strong> életében sok különczködést<br />
tanúsított.<br />
Ellinger Ede, az ismert jeles budapesti fényképé<strong>sz</strong>,<br />
ki egyebek közt a m. tud. akadémia, a képviselőház<br />
és felsőház tagjairól, s a közélet más nevezetességeiről<br />
oly sikerült fényképeket és gyűjteményes<br />
albumokat ké<strong>sz</strong>ített, legújabban a váczi utcza <strong>sz</strong>om<strong>sz</strong>édságában<br />
fekvő régi pósta-utcza 7. <strong>sz</strong>ámú házában<br />
dí<strong>sz</strong>es műtermet épített és rendezett be, s most itt<br />
folytatja működését. Maga a ház berendezése, s a<br />
fénykép kirakatai érdemesek a megtekintésre.<br />
A mezó'hegyesi méntelepet e hó 8-án nagy ve<strong>sz</strong>ély<br />
fenyegette. A villám becsapott az épületbe, a<br />
mely csakhamar tüzet fogott, s csak Gluzek igazgató<br />
intézkedésének kö<strong>sz</strong>önhető, hogy a nagyobb ve<strong>sz</strong>élyt<br />
elhárítani sikerült.<br />
Gyermekjátékok kiállítását tervezi augu<strong>sz</strong>tusra<br />
a nagy-kanizsai kisdednevelő egylet a hazai<br />
ipar előmozdítása <strong>sz</strong>empontjából s ezért csak a hazában<br />
ké<strong>sz</strong>ült tárgyakat fogad el. Az egylet elnöke<br />
Vidor Samuné <strong>sz</strong>ül. gelsei Guttman Hedvig as<strong>sz</strong>ony.<br />
A bejelentések június végéig küldendők be, a tárgyak<br />
pedig július végéig.<br />
Az Aetna kitörése jun. 7-ikén meg<strong>sz</strong>űnt. A lávafolyam<br />
megállott, még mielőtt Nikolosi közepébe<br />
hatolt volna, és a lakosság vis<strong>sz</strong>atérhetett Nikolosiba.<br />
Előfizetési fölhívás<br />
a <strong>Vasárnapi</strong> Újság és Politikai Újdonságok<br />
július—deczemberi folyamára.<br />
Félévre:<br />
A <strong>Vasárnapi</strong> Újság<br />
4 írt-* 1<br />
A <strong>Vasárnapi</strong> Újság a „Világkrónikával" együtt 5 • —<br />
A <strong>Vasárnapi</strong> Újság és Politikai Újdonságok ._. 6 *- -<br />
A <strong>Vasárnapi</strong> Újság és Politikai Újdonságok a<br />
tViiágkrónikávaU együtt ' ' ~~<br />
Negyedévre:<br />
A <strong>Vasárnapi</strong> Újság<br />
A <strong>Vasárnapi</strong> Újság a tTüágkránikávalt együtt 2 •<br />
A <strong>Vasárnapi</strong> Újság és Politikai Újdonságok — 3 »<br />
A <strong>Vasárnapi</strong> Újság és Politikai Újdonságok a<br />
tVilágkrónikácal* együtt «* •<br />
frt — *»•<br />
SZÁM. <strong>1886.</strong>_«Mgi F - Y|f0 '- YAM -<br />
A <strong>Vasárnapi</strong> Újság" a hazai és külföldi nevezetesebb<br />
emberek arczképeit közli, élet- s jellemrajzokkal<br />
kisérve, s 32 évi folyamaiban oly gyüjte-<br />
'nVe van kivált hazai nevezetes embereink élet-<br />
'zaiból, melyhez foghatót a magyar irodalom nem<br />
mutathat föl s mely a legmegbízhatóbb kútforrásul<br />
okai. Költeményeiben és elbe<strong>sz</strong>éléseiben a <strong>sz</strong>ép-<br />
. .„daimi becs mellett az erkölcsi tartalmat és nemzeti<br />
irányt keresi. Képeiben, képmagyarázataiban,<br />
melyeknek érdekességet vagy művé<strong>sz</strong>i becsök vagy<br />
az épen napirenden levő események kölcsönöznek,<br />
történelmi, népismei, termé<strong>sz</strong>ettudományi, társadalmi<br />
s a tudomány nép<strong>sz</strong>erűsítésére, vívmányainak<br />
nagy körben elterje<strong>sz</strong>tésére <strong>sz</strong>ánt czikkeiben<br />
állandóan igyek<strong>sz</strong>ik megtartani az egy<strong>sz</strong>erű<br />
termé<strong>sz</strong>etesség és józanság, való hűség és erkölcsi<br />
megbízhatóság ama fokát, mely e lapot családi lappá,<br />
ralódi házi baráttá tette oly sok magyar tűzhely körében.<br />
A vidám hang, tréfa és elevenség nincs belőle<br />
kizárva, de a sikamlós kétértelműséggél való kedveskedést<br />
másoknak engedi. Tárczaczikkei és kisebb<br />
tárcza<strong>sz</strong>erfi közleményei, valamint a heti események<br />
közlésére <strong>sz</strong>ánt (irodalmi, közintézeti, egyházi és<br />
iskolai, <strong>sz</strong>ínházi és művé<strong>sz</strong>eti, hir- és vegyes) rovatai<br />
is ugyanezen <strong>sz</strong>empont <strong>sz</strong>erint vannak ös<strong>sz</strong>eállítva,<br />
s ezekből minden fontosabb mozzanatról biztos és<br />
más magyarázatra nem <strong>sz</strong>oruló értesülést vehetnek<br />
olvasói.<br />
A „<strong>Vasárnapi</strong> Újság" a mellett, hogy a legjelesebb<br />
hazai Írókat és művé<strong>sz</strong>eket <strong>sz</strong>ámítja dolgozótársai<br />
közé, a külföldi irodalom feltűnőbb termékeit is<br />
be <strong>sz</strong>okta mutatni közönségének. így most Verne<br />
Gyula kitűnő regényírónak „Sándor Mátyás" czímű<br />
legújabb három kötetes regényét közli művé<strong>sz</strong>i<br />
illu<strong>sz</strong>trácziókkal ellátva, egyidejűleg francziaa eredeti<br />
kiadással. A <strong>sz</strong>ép regény érdekességét a magyar<br />
közönség <strong>sz</strong>emében még az is növeli, hogy magyar*<br />
tárgya van.<br />
A i<strong>Vasárnapi</strong> Újság» társlapja, a «POLITIKAI<br />
ÚJDONSÁGOK" teljesen független politikai<br />
hírlap, melynek irányát nem befolyásolják sem pártok,<br />
sem érdek<strong>sz</strong>övetkezetek, sem egyesek <strong>sz</strong>emélyes<br />
érdekei, melyet a pártatlan igazság és meggyőződés<br />
kimondásában nem gátolnak semminemű lekötelezettségek<br />
és magán tekintetek ; melyet, mint az események<br />
ismeretének hű és ré<strong>sz</strong>rehaj latlan kutforrását<br />
valódi <strong>sz</strong>ükségnek ismert el a magyar olvasó<br />
közönség. E politikai lap a hét eseményeit kellő<br />
magyarázattal ellátott gondos, hű ös<strong>sz</strong>eállításban tárja<br />
az olvasó elé, s a közönség együtt találja benne mindazt,<br />
a mi a napilapokban el<strong>sz</strong>órtan jelen meg, úgy,<br />
hogy e lap, kivált vidéken, hol a hiányos postajárás<br />
a napi értesülést különben is megnehezíti, a napi<br />
lapokat is lehetőleg pótolja.<br />
A tPolitikaiÚjdonságok* ujabban „Magyar Gazda,<br />
czim alatt két hetenként megjelenő gazdasági lappal<br />
van bővítve.<br />
Mind a két lapnak kiegé<strong>sz</strong>ítőjéül <strong>sz</strong>olgál a «Világkrónikát<br />
czímű képes heti közlöny, mely hetenként<br />
egy íven s <strong>sz</strong>ámos képpel illu<strong>sz</strong>trálva jelen meg.<br />
« J?- előfizetőinket fölkérjük, hogy <strong>sz</strong>íveskedjenek az előzetes<br />
megújításánál, vagya .Világkrónika, megrendelésénél<br />
^<strong>sz</strong>alagjukból egy példányt a poste-utalványra raga<strong>sz</strong>tva<br />
, uideni, B min
I: 0<br />
I -<br />
i<br />
394 YASÁKNAPI UJSÁCT.<br />
\<br />
• '5<br />
I 3<br />
i<br />
II 1<br />
a<br />
o<br />
1<br />
« l<br />
i I<br />
. 1<br />
mrnrm<br />
A Franklin-Társulat kiadásában Budapesten megjelent s minden könyvkereskedésben<br />
kapható — az o<strong>sz</strong>tr. tartományok <strong>sz</strong>ámára SZELINSKI GYÖRGY<br />
cs. k. egy. könyvárusnál Bécsben I, Stefansplatz Nr. 6.<br />
DEÁK FERENCZ<br />
BESZÉDEI.<br />
MÁSODIK KÖTET.<br />
1848-1861<br />
ös<strong>sz</strong>egyűjtötte<br />
KÓNYI MANÓ.<br />
Ái fűzve 2 forint 40 krajczár.<br />
Az I. kötet 1829—1847. ára fűzve 4 forint.<br />
I<br />
aliM^iP^ÜliiMSÜlPl^Ürl^Ü^Mi^^O^SÜrlSiiSÍiiil'ie]<br />
ÍÍÉ8<br />
A Franklin-Társulat kiadásában Budapesten megjelent és minden könyvárasnál<br />
kapható — az o<strong>sz</strong>trák tartományok <strong>sz</strong>ámára Szelinski György csá<strong>sz</strong>.<br />
kir. egyetemi könyvárusnál Bécsben, L, Stephansplatz Nr. 6.<br />
AZ IPARTÖRVÉNY<br />
MAGYARÁZATA<br />
A földmüvelés-, ipar- és kereskedelemügyi m. kir. mini<strong>sz</strong>térium hivatalos<br />
adatainak felha<strong>sz</strong>nálásával<br />
IBTA<br />
Dr BALLAGI BÉLA.<br />
Magában foglalja az 1884. XVII. törvényezikk végrehajtása iránt kibocsájtotfc<br />
ös<strong>sz</strong>es mini<strong>sz</strong>teri rendeleteket, s elvi jelentőségű határozatokat.<br />
Ára fűzve 2 frt 50 kr.<br />
E müvet a földmivelés-, ipar- és kereskedelemügyi magyar kir. mini<strong>sz</strong>ter úr f. évi<br />
24954. <strong>sz</strong>ámú rendeletével valamennyi ipartestületnek, kereskedelmi és iparkamarának<br />
meg<strong>sz</strong>erzés végett ajánlotta, valamint felhívta az ös<strong>sz</strong>es törvényhatóságokat is a <strong>sz</strong>óban<br />
levő könyvnek terje<strong>sz</strong>tésére.<br />
A .FRANKLIN-TÁRSULAT, kiadásában Budapesten megjelent és<br />
minden könyvárusnál kapható — az o<strong>sz</strong>trák tartományok <strong>sz</strong>ámára<br />
Szelinski György cs. k. egyet, könyvárusnál Bécsben. L, Stefansplatz 6.<br />
EMLÉKEIMBŐL.<br />
IRTA<br />
KLAPKA GYÖRGY.<br />
Ffj GGELÉKÜL. i<br />
GRÓF TELEKI LÁSZLÓ LEVELEL<br />
A <strong>sz</strong>erző fénynyomatu arczképével.<br />
Ara fűzve 5 forint o<strong>sz</strong>trák értékben..<br />
24 SZÁM. 1886 xxxiu. ÉVF0Wl<br />
A .Franklin-Társulat, kiadásában Budapesten megjelent s minden könyvárusnál kapható<br />
az o<strong>sz</strong>tr. fart. <strong>sz</strong>ámára Szelinski György cs. k. e. könyvárusnál Bécsben, I., Stefanspltfj 6.<br />
Dr. JHEEING EUDOLF.<br />
MAGÁNJOGI ESETEK.<br />
MAGYARÍTOTTA<br />
Dr. SCHWAEZ GUSZTÁV.<br />
E könyv a gyakorlati jogoktatásnak van <strong>sz</strong>ánva, és <strong>sz</strong>áz tanulságos és élvezetes alakban<br />
előadott esetben a magánjog ös<strong>sz</strong>es terét fölkarolja.<br />
Ára fűzve 1 frt 20 kr.<br />
A «Franklin-T&rsulatt kiadásában Budapesten megjelent B minden könyvárusnál kanta<br />
— az o<strong>sz</strong>trák tartományok <strong>sz</strong>ámára Szelin<strong>sz</strong>ki György cs. kir. egyet, könyvárusnál Bécs?.<br />
I. Stefansplatz 6.<br />
A BELGYÓGYÁSZAT TANKÖNYVE<br />
ORVOSNÖVENDÉKEK ÉS GYAKORLÓ ORVOSOK SZÁMA<br />
IRTA<br />
Dr. PURJESZ ZSIGMOND<br />
a belgyógyá<strong>sz</strong>at egyetemi ny. r. tanára Kolozsvártt.<br />
A SZÖVEG KÖZÉ NYOMOTT SZÁMOS ÁBRÁVAI*<br />
Egy-egy füzet ára2 frt 40 krajczár.<br />
Az- eddig megjelent három füzet tartalma :<br />
XXXIII. ÉVFOLYAM.<br />
japáni arczbőr ti<strong>sz</strong>tító papír.<br />
...!nhh vp.H<strong>sz</strong>er az arcz izzadsága ellen<br />
\e£jobb véd<strong>sz</strong>er az arcz izzadsága<br />
ára 70 kr. Bérmentve postán küldve 85 kr,<br />
lÜÍITZ C. ffiá Bpest, 12. Do n r S a 12. <strong>sz</strong>.<br />
Szőrve<strong>sz</strong>tő por<br />
§ (Poudre dépilatoire)<br />
Brflning 6. C.-től, M. m. Frankfurtban.<br />
védjegy-<br />
" "rt legjobb <strong>sz</strong>örve<strong>sz</strong>tö <strong>sz</strong>er, méregmentes, egé<strong>sz</strong>en<br />
atlan a leggyöngédebb bőrt sem támadja meg,<br />
"^'ífoeva hölgyeknek kiválóan ajánlható. Hatása rög-<br />
^ és tökéletes. W9~ Egyetlen Bzörve<strong>sz</strong>tő Mer,<br />
*.lv orvosilag ajánltatik, s melynek Oro<strong>sz</strong>-<br />
7.«Aeba vitelét a <strong>sz</strong>entpétervari or osl haté-<br />
22 megengedte. -»6 Egy üvegcse 1 frt 75 kr., a<br />
taáv&ló ecset 12 kr. — Raktár Budapesten Töröli |<br />
JéHef gyógy<strong>sz</strong>ertárában, király-utcza<br />
~~ E5H1<br />
L I P P M A N N<br />
KARLSBADI<br />
P E Z SC Ö-PORA<br />
Ikirlsbadi ásványvizekből nyert forrás-termények segítségével<br />
Első füzet. Általános fertőző bántalmak. A légző<strong>sz</strong>ervek bántalmai I <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong> AimN 1 ' tell * t ezek "ú^ 11 hatályos anyagát "tartalmazzak és<br />
betegségei. — II. <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong>. A gége bántalmai. — III. <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong>. A légcső és hörgők bántalmi BÍnden ^ ó Sy itó tll| aJ doiiait különös érvényre juttatják.<br />
Második füzet. IV. <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong>. A tüdő<strong>sz</strong>övet bántalmai. — V. <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong>. A mellhártya bb<br />
talmji. — VI. <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong>. A gátőr bántalmai. A vérkeringési <strong>sz</strong>ervek bántalmai, I. <strong>sz</strong>akasU<br />
<strong>sz</strong>ív bántalmai. — II. <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong>. A <strong>sz</strong>ívburok bántalmai. — III. <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong>. A véredények bí»<br />
talmai. Az emé<strong>sz</strong>tő <strong>sz</strong>ervek bántalmai. I. <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong>. A <strong>sz</strong>ájür bántalmai. —II. <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong> A torok<br />
bántalmai. - III. <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong>. A bárzsing bántalmai. — IV. <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong>. A gyomor bántalmai<br />
Harmadik füzet. Az emé<strong>sz</strong>tő <strong>sz</strong>ervek bántalmai (folytatvaj. IV. <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong> A gyomor<br />
bántalmai (folytatva). — V. <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong>. A bélhuzam bántalmai. — VI. <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong>. A hashártyi<br />
bánta mai. — VII. <strong>sz</strong>ika<strong>sz</strong>. A máj és epeutak bántalmai. — VIII. <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong>. A hasnyálmiri i<br />
bántalmai. — IX. <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong>. A lép bántalmai. A vizeleti <strong>sz</strong>ervek bántalmai. I. <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong> i<br />
vesék bántalmai. — II. <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong>. A vesemedenczék bántalmai. — III. <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong>. A húgyhólyi'<br />
bántalmai. - IV. <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong>. A húgycsőnek és a férfi-ivar<strong>sz</strong>erveknek bántalmai Azideqrenl<br />
<strong>sz</strong>er bántalmai. I. <strong>sz</strong>aka<strong>sz</strong>. A környi idegek bántalmai.<br />
Az egé<strong>sz</strong> mii mintegy 75 sűrűn nyomott Ívre terjed.<br />
Étvágyat gerje<strong>sz</strong>t.<br />
[li<strong>sz</strong>test előmozdít<br />
Ha<strong>sz</strong>nálata kellemes.<br />
Gyomorbajban<br />
<strong>sz</strong>envedőknek<br />
YIÍHUCUL<br />
Hatása biztos.<br />
Felülmulhatlan hashajtó <strong>sz</strong>er.<br />
Könnyebb megsíereihetés <strong>sz</strong>empontjából a műnek ré<strong>sz</strong>letekben való kiadása lett rt- T7 „ , 1 A<br />
lasítva, oly formán, hogy egy-egy ré<strong>sz</strong>let 15-20 ívvel két-három havi időkéiben adatik ti. Kellemes. olcsó, kényelmei<br />
A, égés, mt tehát a» 1886-dilc év folyamán fog megjelenni. ___$,*«**** 1 "~íeHT ttditó!<br />
<strong>1886.</strong> június. 114. <strong>sz</strong>.<br />
VASÁRNAPI ÚJSÁG. 395<br />
Hintaraizok s árjegyzékek ingyen s bérmentve küldetnek<br />
Folyékony<br />
Glycerin-Créme.<br />
Kielhansertél, Gráezban.<br />
A folyékony glycerin-créme sikerült<br />
egyesítése a legártatlanabb <strong>sz</strong>ereknek,<br />
melyek a bőrt nemcsak .«»iiii}il>i>íi<br />
és finomabbá te<strong>sz</strong>ik, hanem annak<br />
fiatalos frisseségét föntartják.<br />
Óv<strong>sz</strong>er a levegő, <strong>sz</strong>él és nap befolyása<br />
ellen, eltávolítja a <strong>sz</strong>eplöt,<br />
napsütést, máj foltot és minden hasonló<br />
arozti<strong>sz</strong>tátlanságot. Egy üveg ára frt 1 20.<br />
Legfinomabb glycerin-<strong>sz</strong>appan<br />
f<br />
lycerin és illatos növényekből, kitűnően ti<strong>sz</strong>tit és<br />
lénkiti a bőrt, és a finom pipere<strong>sz</strong>appan minden kívánt<br />
előnyeivel bír. Darabja kék papirban 35 krajczár.<br />
Párisi hölgypor a gSb ek fen e éf/zin n ;<br />
adja, és ártatlansága mellett mégis a bőrt simán és <strong>sz</strong>árazon<br />
tartja. — Hölgyeknél, ugy férfiaknál is borotválás<br />
után nagy kedveltségnek örvend. Egy dobOZ ára 50 kr.,<br />
fehér, rózsa<strong>sz</strong>ín és sárga (Rachel).<br />
Kézmosó-por raSi3t7e, é ai^ e r r :<br />
fátlanabb arcz- és kézbőr ti<strong>sz</strong>tító <strong>sz</strong>er. 1 doboz ára 50 kr.<br />
Rouge végétal Stó^fi<br />
nappalra és estére. — Ara 50 kr.<br />
Török Józ«ef gyógy<strong>sz</strong>eré<strong>sz</strong>nél,<br />
Budapest, király-utcza 12.<br />
Hamisított hölfftfpor-töl és glycerínn-eme-töl<br />
óvakodni tessék. Csak az tekin<br />
'*ün2&ii& tendő valódinak, melyben dobozán, valam.<br />
ha<strong>sz</strong>n. utasításán a mellékelt védjegy van.<br />
500 aranyat fizetek annak,<br />
ki dr. MJIMMLL salicjl-siv-<strong>sz</strong>ájvizc<br />
ha<strong>sz</strong>nálaíh,után — egy üveggel 40 kr.<br />
— még valaha fogfájást kap vagy lehellete<br />
bűzös leend. Dr. Greensill fogtzépitöje,<br />
mely a <strong>sz</strong>ájvíz után ha<strong>sz</strong>nálandó,<br />
a fogakat fényes fehérré te<strong>sz</strong>i.<br />
A <strong>sz</strong>er ártalmatlansága biztosíttatik.<br />
Ara 40 kr. Kapható gyógy<strong>sz</strong>ertárakban,<br />
illat<strong>sz</strong>erkereskedésekben, s előkelő<br />
fodrá<strong>sz</strong>oknál, Dr. GBEENSILL<br />
RÓBERT, tanár, Parisban. Főraktár<br />
Budapesten Dankov<strong>sz</strong>ky Istvánnál V. k.,<br />
József-tér i. <strong>sz</strong>. Török Józsefnél VI. k.,<br />
király-utcza 12. <strong>sz</strong>, Neruda Nándornál IV. ker., hatvani iitcza<br />
Budán Liborius Kiss IV. kis hid-uteza 3. <strong>sz</strong>. Kabakorits Györgynél<br />
illat<strong>sz</strong>erkeresk., II. ker. fö-u. 30.<br />
Máriaozelli<br />
gyomomeppek.<br />
Jeles hatású <strong>sz</strong>er a gyomor<br />
minden betegségeiben és fölülmulhatatlan<br />
étvágyhiány,<br />
gyomor-gyengeség, ros<strong>sz</strong><strong>sz</strong>agu<br />
lehellet, <strong>sz</strong>elek, savanyu<br />
felböfögés, kólika,<br />
gyomorhurut, gyomorégés,<br />
húgykőképződés, túlságos nyálkaképződés,<br />
sárgaság, undor ós hányás, ha az a gyomorból<br />
ered, gyomorgörcs, <strong>sz</strong>ék<strong>sz</strong>orulat, a gyomornak<br />
túlterhelése étel és ital által, gili<strong>sz</strong>ta,<br />
lép- és májbetegség ós aranyérnél.<br />
Egy üvegcse ára ha<strong>sz</strong>nálati utasítással 3 5 kr.<br />
Kapható minden gyógy<strong>sz</strong>erárban. 2262<br />
Főraktár Magyaror<strong>sz</strong>ág ré<strong>sz</strong>ére Török József gyógy<strong>sz</strong>eré<strong>sz</strong>nél<br />
Buda-pest, király-utcza 12. <strong>sz</strong>ám.<br />
Ó-vrő s f A valódi máriaczelli cseppek sokféleképen hami-<br />
Vf Vttö . sjttatnak és utánoztatnak. — A valódiság jeléül<br />
minden palaczk vörös, fonnebbi védjegygyei ellátott<br />
csomagolásban legyen, s a <strong>sz</strong>intén minden palaczkhoz mellékelt<br />
ha<strong>sz</strong>nálati utasításon rajta kell hogy legyen, mi<strong>sz</strong>erint<br />
az Gusek Henrik nyomdájában, Kremsierben nyomatott.<br />
Központi <strong>sz</strong>étküldési raktár:<br />
Braily Károly „az őrangyalhoz" ezimzett gyógy<strong>sz</strong>ertárában<br />
Kremsierben, (Morvaor<strong>sz</strong>ág).<br />
1886 iüSi *"'^ en í A «Franklin-Társulat» kiadásában<br />
csikarólag működő rajtó<strong>sz</strong>er, pilula stb. fölött elöny-<br />
Budapesten megjelent, és min<br />
* J len ré<strong>sz</strong>esítendő. — Orvosilag ajánlva gyomor-, bél-, májden<br />
könyvárusnál kapható — az<br />
BUDAPESTI SZEMLk<br />
vese- és hólyagbajóknál.<br />
ó<strong>sz</strong>tr. tartom, <strong>sz</strong>ámára Szelin<strong>sz</strong>ki<br />
Elismert és sokat keresett házi<strong>sz</strong>er.<br />
György cs. k. egyet, könyvárus<br />
lé<strong>sz</strong>tési gyengeség vagy megzavart emé<strong>sz</strong>tésnél, étvágynál<br />
Bécsben, I., Stefansplatz 6<br />
a M. Tud. Akadémia megbízásából <strong>sz</strong>erke<strong>sz</strong>ti<br />
Ittoy, ülő életmód által előidézet gyomor- s bél-atonia, nyállinágés<br />
evés utáni ro<strong>sz</strong>ullét, kellemetlen felböfögés, felfutói,<br />
gyomorhév, gyomorfájdalom, — nyomás vagy görcs,<br />
GYULAI PÁL GYULAI PÁL ttódnlas, főfájás, <strong>sz</strong>édelgés, migraine, vérrekedés, aranyér,<br />
idétlen <strong>sz</strong>ékelés és makacs <strong>sz</strong>ékrekedésnél. Approbált <strong>sz</strong>er<br />
TARTALOM:<br />
verség ellen. yajF"- Valódi csak akkor, ha minden ada<br />
KÖLTEMÉNYEI Horvát István naplójából. — Berke<strong>sz</strong>i Istvántól.<br />
gon védjegy, Lippmann kezevonása, látható.<br />
Társadalmi problémák az államregényekben. (H.) Medvewkj SÍ5Ü "mtadoboz eo kr. Eredeti dobozonként 2 írtjával<br />
Második bó'v. kiadás Frigyestől. gj"l«n bel- ég külföldi gyógy<strong>sz</strong>ertárban és ásványvíz-<br />
Hénány SZÓ biráink képzéséről. — Csorba Ferencztol. jg?fc««*»lien 2 frt 15 kr. beküldése mellett egy eredeti<br />
A KÖLTŐ ARCZKÉPÉVEL Kettős tévedés. Be<strong>sz</strong>ély. (II.) — Mérimée Prosper után, ft* **** bérmentve küldetik. 1 doboznál kevesebb nem küldetik.<br />
cziábói. — Hara<strong>sz</strong>ti Gyulától. .fenti <strong>sz</strong>étküldés: UPPMMN gyógy<strong>sz</strong>ertára, Karlsbadbaii.<br />
Ára. fűzre 4 frt, di<strong>sz</strong>k. 5 frt Költemények: Léptek. Szá<strong>sz</strong> Bélától. — Kis Karín. Svéd Wláda.<br />
Györy Vilmostól. Főletét Magyaror<strong>sz</strong>ág réssére:<br />
A latin nyelv kérdése. — V. SgÖK JQZSEF nr gvégyagertara, Bndapeaten.<br />
& kÖZt Örvény hatóságok rendezéséről. Kritikai vis<strong>sz</strong>apiH»»' S^íkJtaíyaMr<strong>sz</strong>ágban következó gyógy<strong>sz</strong>eré<strong>sz</strong> uraknál: Buda<br />
ZORD IDŐ. tás a képviselőház vitáira. — Horváth Boldizsártól. íX<br />
TÖRTÉNETI REGÉNY.<br />
Irta<br />
KEMÉNY ZSIGMOND<br />
Három kötet.<br />
Második kiadás.<br />
Ára fűzve 3 frt.<br />
Vá<strong>sz</strong>onba kötve 3 forint 60 kr.<br />
Lalla Roukh<br />
KELETI REGE.<br />
Irta<br />
MOORE TAMÁS<br />
Angolból fordította<br />
LÖRMCZI LEHR ZSIGMOSD.<br />
Ara fűzve 1 frt 60 kr.<br />
— Vá<strong>sz</strong>onba kötve 2 frt.<br />
T4ro !? S>' 0 K> <strong>sz</strong>£rt ár a
396<br />
VASÁBNAPI ÚJSÁG.,<br />
2t SZÁM. 1&>6. xixin. fr<br />
;Trw.u4<br />
.........«.••••.•••••§•••••••••"•••"••••••••••••••••....<br />
. . . . . . . . . , >• r<br />
Oézmalom i ""•^ st > KDTZO PAL *««<br />
ajánlja: G É P É S Z - M E E Í<br />
Jó termelő és nagy területű<br />
... ,. RTÍiPÉSZ-MERNÖK<br />
Legújabb kitünö<br />
ridéken, para<strong>sz</strong>t és finom őr- j<br />
ésre, fekvő gépre alkalmazott GARRETT B. és FIAI i ,r ^<br />
lehány percznyi távolságra a '<br />
lö<strong>sz</strong>énbánvához, jelenleg is Compound gőzmozgonyait<br />
izemben, családi vi<strong>sz</strong>onyok<br />
7égett,fele értékén ésjó félté- •<br />
:elek mellett eladó. Tudako- '<br />
sódás e lap kiadóhivatalánál. | •<br />
ajánlja:<br />
Szöges rendtiertt<br />
kitfin6 gfamozgonyait, j<br />
* " " könnyen hozzáférhető, kiváló •<br />
40°/o tüzelőanyag ta- <strong>sz</strong>ilárd, .... UrtAnvük tartányok nélkai nélkül haj- haj :<br />
karitással. litott fedelű tüz<strong>sz</strong>ekrénynyel. •<br />
Fa- és <strong>sz</strong>én-, valamint <strong>sz</strong>alma-tüzelésre. ;<br />
99 LYON TAROSÁHOZ"<br />
(Magasin a la vüle de Lyon.)<br />
BAÜHWALD TISTVÍBIK<br />
SELYEM ÉS DIVAT-ÁEUHÁZA BUDAPESTEN.<br />
Előre haladt idény következtében a legújabb tava<strong>sz</strong>i kelméket le<strong>sz</strong>állított áron adjuk<br />
el, u. m. Dupla <strong>sz</strong>éles Congo-Foule selyem bordűrrel 65 kr. Crépe Mignon,<br />
Esmeralda á bordűré Pique Loden, Etamine á jour. Bouclé ráyé, Drap de<br />
Bagdad. Canevas, Mandalay; továbbá fekete kelmékben roppant uacy raktár vége.<br />
Jaquard faconé. crépe Virginie, Diagonal anglais, Mazambo, Estremadara,<br />
Dilo broche. Tusnelda Armure és Terno 100 cm. <strong>sz</strong>éles 65 krtól fölfelé 1, 2,<br />
3.50. 4, 5.50, 6 frtig, azonkívül<br />
55 centiméter satln Merveilleux ti<strong>sz</strong>ta selyem 1 forint 65 krajczár.<br />
55 « « de Lyon • - 2 50 «<br />
55 « « Duchesse « 3 80 «<br />
9sjr- Kívánatra mintákat bérmentve küldetnek.<br />
Dr. Lengiel F.<br />
nyir-balzsama.<br />
Már a növényi nedv, mely a nyirból ha<br />
annak törzsét megfúrták, kifolyik, ember<br />
emlékezet óta a legkitűnőbb <strong>sz</strong>építö<strong>sz</strong>ernek<br />
van ismerve; na pedig e nedv a föltaláló<br />
utasítása <strong>sz</strong>erint vegyi utón bal<br />
zsammá dolgoztatik, majdnem csodálatos<br />
hatással bir. Ha azzal arciot vagy egyéb<br />
bőrré<strong>sz</strong>eket este bekenjük, már a követkeió<br />
reggelen majdnem é<strong>sz</strong>revehetetlen<br />
pikkelyek válnak le a bőrről, minek<br />
folytán ei gyöngéddé és fehérré válik,<br />
E balzsam kisimítja az arczon támadt redöket és himlőhelye-<br />
*• ket, fiatal arcz<strong>sz</strong>int ád; a bőrnek fehérséget, gyöngédség ée<br />
frisseséget kölcsönöz; a legrövidebb idő alatt a <strong>sz</strong>eplőt, májboltokat,<br />
anyajegyet, orrvörösséget, bőratkát és minden<br />
ágyéb bör<strong>sz</strong>enynnet eltávolít. Egy korsóval ha<strong>sz</strong>nálati utasítással<br />
együtt 1 frt 50 kr.; postán küldve 10 krral több.<br />
Fi letet Magyaror<strong>sz</strong>ág •sántára Vörök József, gyógy-<br />
Meré<strong>sz</strong>nél, Budapest király-utcza 12. <strong>sz</strong>ám ; Pozsonyban<br />
Pi<strong>sz</strong>tory Bádog, gyógy<strong>sz</strong>. Temesváron Tarezay József<br />
gyógy<strong>sz</strong>. Zágrábon Mittelbach Zsigmond gyógy<strong>sz</strong>eré<strong>sz</strong>nél<br />
I-ső cs. kir. kizár, <strong>sz</strong>abad, újonnan javított<br />
Ruganyos sérvkötök<br />
Ltgujabb találmány az amerikai, újonnan javított ruganyos<br />
sérvkölő Politzertöl; ez rugók nélkül van, ti<strong>sz</strong>tán ruggyantáiul<br />
művé<strong>sz</strong>iesen <strong>sz</strong>erke<strong>sz</strong>tve s az a czélja, hogy még a iegiUlültebb<br />
sérveket is lehető legrövidebb idö alatt egyenletes<br />
fekvésbe hozza, s ugy nappal a legerofe<strong>sz</strong>itöbb munkánál,<br />
vagy a sokat járkálásnál, mint <strong>sz</strong>intén éjjel alvásban is ha<strong>sz</strong>náltútbatik,<br />
a nélkül, hogy a sérvbajban <strong>sz</strong>envedő hivatásiban<br />
legkevésbbé is volna akadályoztatva. Felette nagy ha<strong>sz</strong>on,<br />
hogy az még éjjel is a testen maradhat, mivel hogy a pasa-<br />
Ytriiö testré<strong>sz</strong>re kiváltképen jítékony kellemetes nyomást gyakorol<br />
s a legtöbb esetben még a sérv biztos gyógyulását is<br />
ewlu/.li. A legtöbb orvosi tekintélyek által elismerve, megvizsgálva<br />
s a legjobbnak találva professor Kovács a sebé<strong>sz</strong>eti<br />
koróda alelnöke, dr. Gross Lajos m. kir. egé<strong>sz</strong>ségügyi tanácsos,<br />
dr. Gittek Lgnácz kir törvény<strong>sz</strong>éki orvos által. *<br />
Alólirott egy<strong>sz</strong>ersmind nagy rak árt is tart angol és franczia<br />
aczél sérvkötökböl, függe<strong>sz</strong>tő ké<strong>sz</strong>ülékeket (suspensorium) gummibaró<br />
<strong>sz</strong>övötteket, mint <strong>sz</strong>intén <strong>sz</strong>arvasbőrből. A <strong>sz</strong>arvasbőr<br />
és gummi suspensorinmok czélja, hogy a tágulást megakadályozzák.<br />
Méhfecskendök, légpárnák, ágybeté ek, periodtáskák, práservativumok,<br />
gummiharisnyák s mindennemű gummi áruezikkek.<br />
Sérvkötöknél kérem megjelölni: jobb, bal v. kettős-e, mint <strong>sz</strong>intén<br />
a test bőségét is. Megrendeléseket utánvétel mellett elfogad<br />
POLlTZERMéR<br />
es. kir. sxab. sérvkötő-késiitó,<br />
Budapesten Deák Perencx-nteia.<br />
Arak: nrak, hölgyek és gyermekek <strong>sz</strong>ámára, egyoldalúnak darabja<br />
6—10 n-t, a kettősnek darabja 10—16 frt, gyermekeknek felével olcsóbb.<br />
I Ugyanitt kapható legjobb amerikai servkenőcs. Egy tégely ára 3 frt 60 kr.<br />
JAx 1885. évi itt. kUllitáson a XXVH1. csoportban kiállítva<br />
Egy beteg- és gyermek-<strong>sz</strong>obából<br />
BITTNEK-féle<br />
(MeraSprit,<br />
a valódi fertőtlenítő és balzsamos<br />
gyantás, belégzési<br />
<strong>sz</strong>er a légzo <strong>sz</strong>ervek bajainál.<br />
Kapható a gyógy<strong>sz</strong>ertárakban,<br />
azonban világosan Bittner-íele<br />
Coniíera-8prit és Bittner-lele<br />
<strong>sz</strong>abadak, porla<strong>sz</strong>tó kérendő.<br />
2015 Fő letét<br />
BUDAPESTEN: Török Jozsei ;<br />
gyógy<strong>sz</strong>ert., király - utcza 12,<br />
^E LAITANTÉPHÉLIQUE^<br />
pur ou coupé d'eau, dissipe<br />
ROBSSEURS, HALÉ, ROUOEURS<br />
TE.Sr COUPEROSÉ, RIDES<br />
MASQUE DE GROS3ESSE<br />
r RUGOSITÉS<br />
"V*',. BouroNS<br />
**»« la pe^^j^y<br />
••slÉBsB^V<br />
St ebez les I'aríuiueurs et Coiffeurs-<br />
•.......•• •••••...a ••••••*•<br />
\<br />
angol gőzcséplőit, járgánycséplőit,<br />
kettős ti<strong>sz</strong>titóval, vála<strong>sz</strong>tó j ti<strong>sz</strong>titó <strong>sz</strong>erkezettel és uélkj|j<br />
hengerrel, kemény öntvényü kapcsolatban Kotzó-féle<strong>sz</strong>ál,<br />
árpahéjazóval és 4-<strong>sz</strong>er for- | harang-járgányokkal, ffle.|<br />
ditható aczél dobsinokkel, lyeknél az ös<strong>sz</strong>es csapágya<br />
valamint <strong>sz</strong>ögen gőzoséplőlt. j egy alapon elhelyezvék stl<br />
*+~++M<br />
Gyomor-gyengeség, dispepsia, gyomor -pangás, gyomor- \<br />
égés, ró<strong>sz</strong> emé<strong>sz</strong>tés és minden gyomor-bántalom ellen!*<br />
Boudault-féle<br />
PKPSIN-BOE!<br />
(ó-spanyol borban oldott ti<strong>sz</strong>ta pepsin).<br />
A pepsin az emberi és állati gyomor egy sajátságos váladéka, mely arra van hivatva, I<br />
hogy a gyomorba jutott zsir és fehérnye tartalmú anyagokat feloldja és fel<strong>sz</strong>ívódását i<br />
lehetővé tegye. Pepsin nélkül emé<strong>sz</strong>tés nem képzejhetö. Ha gyomrunk nem vála<strong>sz</strong>t<br />
ki kellő mennyiségű pepsint, ugy az emé<strong>sz</strong>tés rögtön megakad, s a legkülönbözőbb I<br />
gyomorbajok állanak elő. Ily esetben igen ha<strong>sz</strong>nos oldott pepsint vinni a gyomorba, 4<br />
mely a pepsin-hor által érhető el. Dr. Corvisart, III Napóleon házi orvosa, fényes<br />
eredménynyel ha<strong>sz</strong>nálta e <strong>sz</strong>ert fejedelmi betegén, s utánna a legjelesebb orvosok I<br />
<strong>sz</strong>ámos <strong>sz</strong>envedő emberen. — Egjy ii-veg* ára 3 frt SO kr.<br />
Magyaror<strong>sz</strong>ági főraktár: Török József gyógy<strong>sz</strong>ertára, Budapest, király-nteza 12. <strong>sz</strong>ít j<br />
A legjobb és legolcsóbb *m<br />
dr. Jaeger-féle<br />
Inormala<br />
Hampf János és fiai jóhirű schönlindei<br />
gyárából valók; különlegességeket<br />
nyári ingekben, ujjasok-, nadrágok-,<br />
harisnyák- és kapezákban, <strong>sz</strong>állít<br />
UNGER F. W. FIA<br />
Budapest, bécsi utcza 7. <strong>sz</strong>ám alatt, Haris-palota<br />
Ujabban le<strong>sz</strong>állított árak;<br />
kicsiny közép<br />
Könnyű nyári ingek .__ ... __. ... ..'. ... tr ; — frt 2.50<br />
Közönséges nyári ingek ... __. ___ ... ... « 3.75 « 3.90<br />
Könnyű nyári ujjasok ... ___ ... ... ... ... « 1 80 « 2.—<br />
Közönséges nyári ujjasok ... _. __ ... « 2.3') « 2.50<br />
Közönséges nyári nadrágok ... ... ._ __ « 2.90 « 3.20<br />
nagy<br />
frt 2.90<br />
, 435<br />
. 2.10<br />
. 2.90<br />
. 3.15<br />
Schlick-féle vasöntöde és gépgyár-ré<strong>sz</strong>v.-társaság<br />
BUDAPESTEN.<br />
Központi iroda: VI. váezi körút 57. - Gazdasági gépo<strong>sz</strong>tály: VI. külső váezi ut 1696/lf'<br />
Ajánlja kitűnő <strong>sz</strong>erkezetű gözeséplö-líéssxiileteit <strong>sz</strong>én-. »-,», és **£L<br />
tűtésre, <strong>sz</strong>egecses rend<strong>sz</strong>erű jö-rgrányeaéplöit t ' <strong>sz</strong>t 'l°, le<br />
tel zsákolóval vagy anélkül, srabonarostáit (Baker-rend<strong>sz</strong>er) továbbá (w ^<br />
LSL5S22 Schlick-féle kettős és hármas ekéit áSyjs<br />
Mélyitö ekéit önvezetékkel (Sack után), Schliclc- é* eredetigV afl{.<br />
féle egyvasu ekéit. Ezenkívül ké<strong>sz</strong>letben vannak: Egyes és ket &#•<br />
malmok, iLITTLE QIAIíTi csöveB-tengeri darálók, tengeri morzsolok, y^^^tf-<br />
| ke<strong>sz</strong>itő-gépek és olaj -sajtók stb. — Árjegyzékek kívánatra ingyen és<br />
25-IK SZÁM. <strong>1886.</strong> BUDAPEST, JÚNIUS 20. XXXIII. ÉVFOLYAM<br />
Eléfaettri föltételek: VA8ABNAPI UJSAG és \ egé<strong>sz</strong> évre 12 frt<br />
POLITIKAI ÚJDONSÁGOK együtt: / félévre _ 6 «<br />
AZ ÖNGYILKOS BAJOR KIRÁLY.<br />
iz A HULLÁjr, mely a bajorok <strong>sz</strong>erencsétlen<br />
\ királyának feje fölött ös<strong>sz</strong>ecsapott, oly rej-<br />
X. JL tély titkát vitte magával mély örvényébe,<br />
melynek megoldása az embert, a lélekbúvárt, a<br />
moralista bölcsé<strong>sz</strong>t és a politikust egyként érdekli.<br />
Megdöbbentő befejezése egy rendkívüli<br />
életpályának. Alig ért tragikusabb sors históriai<br />
<strong>sz</strong>erepű férfiút; csak a görög végzet-tragédiák<br />
rettentő sorsfordulatairól, az Oedipusok, az Atreidák<br />
véres gyá<strong>sz</strong>áról tudnak ilyesmit <strong>sz</strong>avalni az<br />
antik karok. Mintha a halálban is volna különbség,<br />
s a kit rendkívüli sors emelt a közönséges<br />
halandók fölé életében, annak <strong>sz</strong>ámára rendkívüli<br />
véget is ké<strong>sz</strong>ítettek volna elő a földöntúli<br />
hatalmak. Es hiába akarja e végnek megdöbbentő<br />
nagyságát köznapivá törpíteni a kicsinyes<br />
mende-monda; a halál ünnepélyes alkonya mintegy<br />
megnyújtja, nagyobbra rajzolja ki az élők<br />
árnyait, s lett legyen valaki még oly megközelíthetetlen<br />
is a trónnak <strong>sz</strong>ertelen csillogásában, egy<br />
ös<strong>sz</strong>etört korona halványuló fénye mélyebb kegyeletre<br />
inti <strong>sz</strong>iveinket. Ha II. Lajosban az őrült<br />
és a küály vívtak <strong>sz</strong>örnyű csatát egymással a míg<br />
élt, bizonyos, hogy halálával a király legyőzte az<br />
őrültet.<br />
Nem mintha az emberi <strong>sz</strong>erencsétlenségek<br />
megtűrnék a rang <strong>sz</strong>erint való o<strong>sz</strong>tályozást,<br />
mintha a balsors csapása megrendítőbb volna a<br />
trón fényében, mint a <strong>sz</strong>almakunyhók nélkülözésekkel<br />
teljes nyomorában. A köny és fájdalom<br />
joga egyaránt nagy az élet bármely vi<strong>sz</strong>onyai<br />
közt az emberi ré<strong>sz</strong>vétre- s ezt nem lehet súly<br />
<strong>sz</strong>erint mérlegelni, sem forrásaik <strong>sz</strong>erint o<strong>sz</strong>tályozni,<br />
melyből erednek. De ha közönséges halandók<br />
gyá<strong>sz</strong>a oly sors, melyben mindenki o<strong>sz</strong>tozik<br />
s épen azért csak a tartozó ré<strong>sz</strong>vét apró<br />
pénzével fizetjük le mindennapi érzéseinket azokkal<br />
<strong>sz</strong>emben, a súlyos végzet, mely rangban,<br />
fényben, <strong>sz</strong>ületésben oly kiemelkedő egyéniségekre<br />
nehezül, mint a bajor király is volt, mély<br />
erkölcsi tanulságokban is gazdag, melyek a gondolkodásnak,<br />
a töprengéseknek végtelen tért<br />
nyitnak.<br />
Egy uralkodóról sem terje<strong>sz</strong>tették a való és<br />
valótlan, hihető és hihetetlen, de mindig kalandos<br />
és mindig izgalmat hajhá<strong>sz</strong>ó mendemondák<br />
akkora sokaságát, mint a meghalt bajor királyról.<br />
E jellemzésekben a király mintegy eltűnt az<br />
ember mögött, a mellékes ré<strong>sz</strong>letek elnyomták<br />
az államfő, az uralkodó alakját. Pedig II. Lajos<br />
Csnpán a VASÁBNAPI UJSAG / egé<strong>sz</strong> évre 8 frt<br />
1 félévre ... 4- «<br />
uralkodni is tudott és bírt, s a mit a király életére<br />
vonatkozó izgalmas közlemények figyelmen<br />
kívül <strong>sz</strong>oktak hagyni, talán helyénvaló és méltó<br />
le<strong>sz</strong> emlékéhez, a politikai és pártharezok küzdelmei<br />
közt tüntetni fel öt, a kormányzás nehéz<br />
feladatában.<br />
Három nap tündököl vüágitó csillagként az<br />
elhunyt király életében: 1870. július lo-dike,<br />
ugyanazon év deczember 4-dike és 1875. október<br />
19-dike.<br />
Csnpán a POLITIKAI ÚJDONSÁGOK: I egé<strong>sz</strong> évre 6 frt i Külföldi előfizetésekhez a poetulax<br />
\ félévre ... 3 « ' meghatározott viteldíj is csatolandó.<br />
II. LAJOS BAJOR KIRÁLY.<br />
Nehéz lidéreznyomás sulyosodott Bajoror<strong>sz</strong>ágra.<br />
A vám<strong>sz</strong>övetség tényleg létrejött, vám<strong>sz</strong>övetségi<br />
tanács és vámparlament állíttatott be, s ezzel<br />
meg lett téve az elhatározó lépés a német egységre.<br />
De a külön érdekek mindkét kamarában<br />
erélyes ellenzéket alakítottak a dolgok új fejlésével<br />
<strong>sz</strong>emben s ez még tápot merített az új iskolatörvény<br />
feletti aggodalomból, melynek ellenzői<br />
tartottak attól, hogy kere<strong>sz</strong>tény jellegétől fogja<br />
megfo<strong>sz</strong>tani az új törvény az iskolákat — és a