Computerworld magazin 2021.05.12.
A Computerworld magazin 2021. május 12-én megjelent száma.
A Computerworld magazin 2021. május 12-én megjelent száma.
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Plakátok, pénzek, paripák | Sebességváltó telekommunikáció | Az adat az új arany | Kód és etika<br />
INFORMATIKA A VERSENYKÉPESSÉGÉRT / ALAPÍTVA 1969 / 2021. MÁJUS 12. / LII. ÉVFOLYAM 9. SZÁM<br />
ZUBER<br />
GYULA<br />
tulajdonos,<br />
ZNET Telekom Zrt.<br />
IRÁNY A BALATON!<br />
Ára: 495 Ft<br />
9 770587 151006 21009<br />
2021. május 12. / LII. évfolyam 9. szám
InnoWorld 2021<br />
Tűzoltás után<br />
alapozás<br />
► 2021. május 26. online konferencia<br />
► Tegye fenntarthatóvá vállalatánál<br />
a járványhelyzetben felpörgött<br />
digitalizációt!<br />
A világjárvány hatására éveket léptünk előre a digitális átalakulásban. A pandémia felszínre hozta, piros ceruzával<br />
jelölte meg azokat a fejlődési irányokat, amelyek az új normalitás idején is érvényesülni fognak. Ezekre a tendenciákra<br />
legérzékenyebben a startupok reagálnak.<br />
Az elmúlt évben számtalan fejlesztés, kutatás irányát a pandémia jelölte ki. A vállalatok mostanra felismerték,<br />
hogy a felgyorsított digitalizációs projektek során bevezetett megoldásokat – amelyek például a távmunkát, a<br />
távoli együttműködést, az ügyfel ek online kiszolgálását támogatják – hosszú távra kell beépíteniük informatikai<br />
környezetükbe. Digitális átalakulásukat folytatva a háttérrendszereket is át kell alakítaniuk. Be kell rendezkedniük<br />
a hibrid, többfelhős működésre – szem előtt tartva persze, hogy az új normalitás a mostaninál is digitálisabb<br />
gazdaságában milyen célokat szeretnének elérni, üzleti igényeiket milyen digitális képességek szolgálják<br />
majd a legjobban.<br />
► Mit teszünk a gyógyításért?<br />
► Miken törik a fejüket az innovátorok?<br />
► Honnan lesz minderre pénz?<br />
► Hol tart nálunk a mesterséges intelligencia, az IoT vagy az RPA?<br />
► Hibrid felhő, nyilvános vagy magánfelhő?<br />
► Jelen van-e a reziliencia a gyorsan változó üzleti környezetben?<br />
Konferenciánkon új, innovatív megoldásokat, a digitalizáció nyújtotta előnyöket mutatunk be. Aki idejekorán<br />
lép, érti a piaci mozgásokat, jól tudja felhasználni az adatokat, az versenyelőnyre tesz szert.<br />
Írja be naptárába:<br />
InnoWorld 2021<br />
2021. május 26., online konferencia<br />
Kapcsolat: dbozsoki@computerworld.hu<br />
<strong>Computerworld</strong>HUN computerworld.hu computerworldhu computerworld---hungary
TARTALOM | 2021. május 12.<br />
/ IMPRESSZUM<br />
KIADJA A PROJECT029<br />
MAGYARORSZÁG SZOLGÁLTATÓ KFT.<br />
1132 Budapest, Visegrádi u 31.<br />
HU ISSN 0237-7837<br />
Internet: project029.com<br />
FELELŐS KIADÓ:<br />
Csák Ambrus ügyvezető<br />
OPERATÍV IGAZGATÓ:<br />
Babinecz Mónika<br />
mbabinecz@project029.com<br />
MARKETING MENEDZSER:<br />
Kovács Judit<br />
jkovacs@project029.com<br />
NYOMÁS ÉS KÖTÉSZET:<br />
Keskeny és Társai 2001 Kft.<br />
1158 Budapest, Rákospalotai határút 6.<br />
Ügyvezető: Keskeny Árpád<br />
SZERKESZTŐSÉG<br />
Lapigazgató: Bozsoki Dániel<br />
dbozsoki@computerworld.hu<br />
Főszerkesztő: Kelenhegyi Péter<br />
pkelenhegyi@computerworld.hu<br />
Olvasószerkesztő, korrektor:<br />
Pál Attila<br />
Munkatársak:<br />
Kis Endre, Mallász Judit, Móray Gábor<br />
Tipográfia: Király Zoltán<br />
Címlapfotó: KKFOTO<br />
Online brand manager: Sós Éva<br />
8 10<br />
Munkatársaink elérhetőségeit megtalálja<br />
weboldalunkon: computerworld.hu<br />
Ügyfélszolgálat: Bohn Andrea<br />
abohn@idg.hu<br />
Telefon: +36 1 577 4301<br />
PIACTÉR: PIACTER.PROJECT029.COM<br />
HIRDETÉSFELVÉTEL<br />
Lapreferens:<br />
Rodriguez Nelsonné<br />
irodriguez@computerworld.hu<br />
Telefon: +36 1 577 4311<br />
Kereskedelmi asszisztens:<br />
Bohn Andrea – abohn@project029.com<br />
Telefon: +36 1 577 4316, fax: +36 1 266 4274<br />
e-mail: info@project029.com<br />
ajanlat@project029.com<br />
1132 Budapest, Visegrádi u. 31.<br />
tel.: +36 1 577 4316<br />
Szerkesztőségünk a kéziratokat<br />
lehetőségei szerint gondozza, de nem<br />
vállalja azok visszaküldését, megőrzését.<br />
A COMPUTERWORLD-ben megjelenő<br />
valamennyi cikket (eredetiben vagy<br />
fordításban), minden megjelent képet,<br />
táblázatot stb. szerzői jog védi. Bármilyen<br />
másodlagos terjesztésük, nyilvános vagy üzleti<br />
felhasználásuk kizárólag a kiadó előzetes<br />
engedélyével történhet. A hirdetéseket a kiadó<br />
a legnagyobb körültekintéssel kezeli, ám azok<br />
tartalmáért felelősséget nem vállal.<br />
TERJESZTÉSI, ELŐFIZETÉSI,<br />
ÜGYFÉLSZOLGÁLATI INFORMÁCIÓK<br />
A lapot a Lapker Zrt., alternatív terjesztők és<br />
egyes számítástechnikai szak üzletek terjesztik.<br />
Előfizethető a kiadó terjesztési osztályán, az<br />
InterTicketnél (266-0000 9-20 óra között), a<br />
postai kézbesítőknél<br />
(hirlapelofizetes@posta.hu, fax: 303-3440).<br />
Előfizetési díj egy évre 11 340 forint,<br />
fél évre 5700 forint, negyed évre 2865 forint.<br />
A <strong>Computerworld</strong> az IVSZ hivatalos<br />
médiapartnere.<br />
A szerkesztőségi anyagok vírusellenőrzését<br />
az ESET biztonsági programokkal végezzük,<br />
amelyeket a szoftver magyarországi forgalmazója,<br />
a Sicontact Kft. biztosít számunkra.<br />
12<br />
8 | Aktuális | Sebességváltó<br />
telekommunikáció | A digitális<br />
átalakulás felpörgetéséhez a<br />
szolgáltatói és a felhasználói<br />
oldalnak is hozzá kell járulnia.<br />
10 | Konferencia | Intelligencia<br />
ipari méretekben | Robotvezérlő<br />
okospadlótól a növényihletésű<br />
okosanyagokig, hibakereső gépi<br />
látástól a klímavédő digitális ikrekig<br />
a fenntarthatóbb gyártásra mutatott<br />
tízezernél több új megoldást az idei<br />
Hannover Messe.<br />
12 | Bankinformatika | Az adat<br />
az új arany | A Covid-19-járvány<br />
a kereskedelmi bankoknál is nagy<br />
lendületet adott a digitális átállás<br />
folyamatának.<br />
20 | Információs társadalom |<br />
Kód és etika | Adatok és<br />
algoritmusok alkotják<br />
a mesterséges intelligenciát,<br />
amely magától nem válik sem<br />
elfogulttá, sem pártatlanná,<br />
minden a létrehozó emberen múlik.<br />
20<br />
4 | Vélemény | Kelenhegyi Péter:<br />
Plakátok, pénzek, paripák<br />
6 | Hírmozaik, Személyi hírek<br />
14 | Bankinformatika | Rendszercsere<br />
járvány idején | Az Erste<br />
Bank a Covid-19 járvány tetőzésekor,<br />
2021 februárjában cserélte le<br />
korábbi, bevált digitális bankolási<br />
megoldásait egy új platformra,<br />
a George-ra.<br />
16 | DevOps | Platformon<br />
pörög a DevOps | A gyorsabb<br />
alkalmazásszállítás titka a<br />
platformalapú megközelítés.<br />
18 | Kormányzati informatika |<br />
Kódolj határok nélkül!<br />
19 | Kormányzati informatika |<br />
Európai kitekintő<br />
AKTUÁLIS SZÁMUNK HIRDETŐI<br />
InnoWorld .............................................2<br />
ZNET .....................................................5<br />
Kopint-Datorg ....................................22<br />
IIR Hungary ........................................23<br />
P029 ....................................................24<br />
<strong>Computerworld</strong>HUN computerworld.hu computerworldhu computerworld---hungary
VÉLEMÉNY<br />
INNOVÁCIÓ<br />
Plakátok, pénzek, paripák<br />
Nyitás, teraszok, újraindítás. A kék plakátok és a valóság korrelációja. Támogatás és<br />
támogatás. Jöhetnek a vendégvélemények!<br />
KELENHEGYI<br />
PÉTER<br />
főszerkesztő,<br />
<strong>Computerworld</strong><br />
…örömmel<br />
helyt adunk<br />
az érintett<br />
vállalkozások<br />
vendégvéleményének…<br />
Ritka, hogy egyszerre két forrásból<br />
érkezik hasonló hír, és csak a harmadik<br />
részleteire várunk. Nálam „kicsapta a<br />
biztosítékot” – megosztom hát mindenkivel.<br />
Az egyik szerint 5 millió euróra pályázhatnak<br />
az Európai Innovációs és Technológiai Intézetnél<br />
a magyar gyártóipari vállalkozások, a másik<br />
szerint 50 ezer helyi vállalkozást, startupot és<br />
magánszemélyt támogat online programokkal,<br />
eszközökkel, technológiákkal és képzésekkel a<br />
világ egyik legismertebb technológiai óriása.<br />
Egyikük sem az ismert plakátokról mászott<br />
le, korábban nem ígért hasonlót, csak jött,<br />
és cselekedett. Ezúton hirdetjük meg, hogy<br />
a <strong>Computerworld</strong> hasábjain örömmel helyt<br />
adunk az érintett vállalkozások vendégvéleményének:<br />
a Covid-válság kezdete óta milyen<br />
segítséget kaptak, és honnan.<br />
És akkor a részletek: az EIT Manufacturing<br />
regionális innovációs programjának (RIS) keretében<br />
több mint 2 millió európai gyártóvállalatot<br />
céloz meg azzal az 5 millió eurós keretöszszeggel,<br />
amelyből az oktatást, a tudásátadást, a<br />
jövőbe mutató ipari megoldásokat fejleszthetik,<br />
de az induló vállalkozások, kkv-k is erősíthetnek.<br />
Az EIT Jumpstarter pályázat nyertesei<br />
tréning- és mentorprogramokon vehetnek<br />
majd részt, az Evolution Of Research Results<br />
In Manufacturing program pedig az ötletekből<br />
megszületett termékek, szolgáltatások piacra<br />
lépését segíti majd elő.<br />
Szokás az EU-s szervekre rásütni a<br />
lomhaság, a túlbonyolított ügyintézés bélyegét,<br />
de a hozzánk eljuttatott sajtóközlemény<br />
szerint a 2020-as év nagy sikert hozó inkubációs<br />
projektje volt az EIT Manufacturingnél a<br />
prágai Cseh Műszaki Egyetemen belül működő<br />
Informatikai, Robotikai és Kibernetikai Intézet<br />
fejlesztése, az RP95 szelepes maszkok 3D<br />
nyomtatásának módszere, és az a kiegészítés,<br />
amelynek keretében olyan arcleolvasó okostelefonos<br />
alkalmazás is született, amelynek<br />
használatával az emberek testre szabott<br />
szelepek közül választhatnak a védőálarcuk<br />
tökéletes illeszkedése érdekében.<br />
Tessék fellapozni a <strong>Computerworld</strong> CWEX<br />
oldalait: a hazai egyetemeknek sincs okuk<br />
szégyenkezni!<br />
Ami pedig a másik pénzügyi injekciót illeti,<br />
annak a neve Grow Hungary with Google,<br />
melynek keretében 2021 végéig a keresőóriás<br />
és partnerei 50 ezer helyi vállalkozást, startupot<br />
és magánszemélyt támogatnak online<br />
programokkal, eszközökkel, technológiákkal és<br />
professzionális végzettséget adó képzésekkel.<br />
Elég impresszív szám – és most tegyük félre a<br />
tech-gigászok világuralmi terveivel kapcsolatos<br />
jogi aggályokat és konteókat, mert ezúttal a<br />
Google sem egyedül akarja felfalni a piacot.<br />
Persze a digitális átalakulás a kulcs,<br />
hiszen bő egy esztendeje erről szól minden,<br />
de a kaliforniai cég hazai képviseleténél úgy<br />
fogalmaznak, hogy a digitális eszközökön és<br />
díjmentes forrásokon kívül más módon, például<br />
exporttanácsadással is segítik a magyar<br />
kkv-kat a nemzetközivé válásban, a külpiaci<br />
terjeszkedésben. (Tudjuk, milyen méretkülönbségek<br />
vannak a mi kkv-ink és a tőlünk nyugatabbra<br />
lévők között.)<br />
A kis- és közepes vállalkozásokra is kiterjesztett<br />
New Generation of Founders program<br />
a design thinking, azaz az ügyfélközpontú,<br />
kreatív problémamegoldás módszertanával<br />
segít a vállalkozásoknak, hogy a startupokhoz<br />
hasonló rugalmassággal és gyorsasággal<br />
tudjanak reagálni a világjárvány okozta kihívásokra.<br />
Sok kicsi sokra megy alapon a<br />
Google Career Certificate Program négyszáz<br />
embernek teljesen díjmentesen segít versenyképes<br />
tudást szerezni, a Magyar Szállodák és<br />
Éttermek Szövetségével közösen száz ösztöndíjas<br />
hely áll turizmusban dolgozó magyarok<br />
rendelkezésére, hogy IT-ügyfélszolgálat,<br />
projektmenedzsment, adatelemzés és felhasználóiélmény-tervezés<br />
területén fejlesszék<br />
magukat, háromszáz női hallgató pedig – ez<br />
nem a reklám helye – a Green Fox Academy és<br />
az INCO Academy képzésén kerülhet közelebb<br />
informatikai karrierlehetőségekhez.<br />
Magyarországon a Google az IVSZ és a Design<br />
Terminál partnere, és – bár erről nem szól a<br />
fáma – nyilván számos más országban is kurátori<br />
szerepet vállal, hasonló módon.<br />
Sok országban az állam erős keze segít<br />
leginkább. Várjuk jó tollú olvasóink beszámolóit:<br />
honnan, milyen támogatást kaptak.<br />
4 | | <strong>2021.05.12.</strong>
VÉLEMÉNY<br />
Zuber Gyula<br />
tulajdonos,<br />
ZNET Telekom Zrt.<br />
ZNET<br />
Irány a Balaton!<br />
Pandémia idején a távmunkához alkalmazkodó vállalatoknak és<br />
munkatársaiknak rugalmas, megbízható internetszolgáltatóra<br />
van szükségük.<br />
Több mint egy éve kezdődött a Covidválság,<br />
amikor szinte egyik napról<br />
a másikra kiürültek az irodák, és<br />
a cégeknek és munkatársaiknak home<br />
office-ra kellett átállniuk. Az első nagy<br />
kihívás a távmunka fizikai feltételeinek<br />
megteremtése volt. Ebben kulcsszerepet<br />
játszottak a távoli, biztonságos, szélessávú<br />
kommunikációs kapcsolatot megteremtő<br />
szolgáltatók, köztük az ország 11 megyéjében<br />
működő ZNET Telekom. Az elmúlt<br />
évről Zuber Gyula, a ZNET tulajdonosa beszélt<br />
a <strong>Computerworld</strong>nek.<br />
Zuber Gyula: Tavaly tavasszal, amikor<br />
hirtelen sokan otthon maradtak, és elkezdtek<br />
home office-ban dolgozni, továbbá<br />
elindult a távoktatás, a vártnál nagyobb<br />
forgalomnövekedés volt a hálózatokban. Ez<br />
azonban fokozatosan lecsengett, és beállt<br />
egy normál szintre. Sokéves tapasztalat,<br />
hogy a távközlés soha nem stagnál, viszont<br />
a növekedés üteme változhat. Amikor beruházunk,<br />
eleve úgy tervezzük a hálózatot,<br />
hogy évekkel előre számolunk a várható<br />
terhelésváltozással. Most csupán annyi<br />
történt, hogy a hálózatba épített plusz kapacitásokat<br />
a tervezettnél előbb kellett kihasználnunk.<br />
Ennek köszönhető, hogy gördülékenyen<br />
ki tudtuk elégíteni a megnövekedett<br />
igényeket. Ugyanakkor természetesen olyan<br />
fejlesztéseket is végrehajtottunk, amelyekre<br />
normál körülmények között még nem lett<br />
volna szükség.<br />
<strong>Computerworld</strong>: Sokan a városi lakásokat<br />
inkább a nyaralókra cserélték.<br />
Az üdülőkörzetek ellátásával hogyan<br />
birkóztak meg?<br />
ZGy: Valóban, 2020 tavaszán tömegesen<br />
költöztek az emberek a Balatonhoz, és<br />
mindenki egyszerre akart felkapcsolódni a<br />
világhálóra. Noha nyaranta szintén sokan<br />
interneteznek, üdüléskor jellemzően<br />
kielégítő a mobilnet. Az otthoni munkavégzés<br />
és tanulás azonban egészen más.<br />
Hirtelen olyan tömeges megrendeléseket<br />
kaptunk a Balatonról, hogy alig győztük.<br />
Ez a helyzet idén hellyel-közzel megismétlődött.<br />
Ezen a szinten a céges és lakossági<br />
igények egyébként már összemosódnak.<br />
A kiváltó ok mindkét oldalon a távmunka.<br />
A vállalatok azért fordulnak hozzánk, hogy<br />
megerősítsék irodai távközlési kapcsolataikat,<br />
a lakosság pedig azért, hogy zökkenőmentesen<br />
kapcsolódhasson a céges<br />
rendszerekhez.<br />
CW: Mi volt a ZNET-nél a szűk keresztmetszet?<br />
ZGy: Az emberi erőforrás. A Balaton<br />
környékén valamiért mindig kevés<br />
megfelelő szaktudású embert tudunk<br />
felvenni. A megnövekedett igény kielégítéséhez<br />
máshonnan kellett átirányítanunk<br />
szerelőket. Például Győrből, ahol az Audi<br />
leállása érzékenyen érintette a gyár alvállalkozóit,<br />
és így bennünket is érezhetően<br />
kevesebben kerestek meg. Rugalmasan<br />
mozgattuk az embereinket, így oldottuk<br />
meg a problémát.<br />
CW: Mi érzékelhető a ZNET-et érintő<br />
piacon 2021 tavaszán?<br />
ZGy: Az emberek megszokták a megváltozott<br />
helyzetet. Ugyanúgy alkalmazkodtak az<br />
interneten folytatott munkához, tanuláshoz<br />
és szórakozáshoz, mint a maszkviseléshez.<br />
Az iparra viszont nagy ütést mért az elmúlt<br />
egy év. Magyarországon nem gyártanak<br />
távközlési chipeket, sőt távközlési berendezéseket<br />
sem nagyon, beszerzési forrásaink<br />
jellemzően Ázsiában vannak. Hagyományosan<br />
viszonylag nagy raktárkészlettel<br />
dolgozunk, mostanra azonban oda jutottunk,<br />
hogy bizonyos dolgokból gyakorlatilag<br />
kifogytunk. Beszállítóink tavaly még<br />
ígérgettek, az iparnak volt némi tartaléka.<br />
Mára azonban ez teljesen kiürült, és<br />
már nem is hitegetnek, fogalmuk sincs,<br />
mikor tudnak szállítani.<br />
CW: Miközben a korábbiaknál több<br />
munkafolyamat terelődött az internet-<br />
re, mit tapasztaltak az IT-biztonság<br />
területén?<br />
ZGy: Kétféle cégvezetés létezik. Az egyik,<br />
amelyik komolyan veszi az IT-biztonságot,<br />
a másik, amelyik csak azután veszi<br />
komolyan, miután feltörték a rendszerét.<br />
Mi azért vagyunk nehéz helyzetben,<br />
mert mi tartjuk nyitva a kaput az ügyfeleknek,<br />
amin ki-bejárnak az internet felé.<br />
Nálunk viszonylag szigorú tűzfal védi az<br />
ügyfeleket. Ha az ügyfél nem kéri, hogy a<br />
végponti eszközeit távolról is el lehessen<br />
érni, azt alapesetben letiltjuk. Az ügyfelek<br />
számítógépén lévő szoftveres biztonsági<br />
problémákkal viszont már nem tudunk<br />
foglalkozni, az mindenkinek a saját felelőssége.<br />
Ami rajtunk múlik, azt már jóval<br />
a pandémia előtt megtettük. Az a sajnálatos<br />
tapasztalatunk, hogy egyfelől rohamosan<br />
terjed a kiberbűnözés, másfelől<br />
az emberek nincsenek erre felkészülve.<br />
Sokan arra sem gondolnak, hogy amikor<br />
valamilyen ingyenes alkalmazást használnak,<br />
kiszolgáltatják magukat az illető<br />
szoftver gyártójának. Az ingyenes használatért<br />
legtöbbször az adatainkkal fizetünk.<br />
Az adatokban azonban lehetnek hibák,<br />
amelyek hátsó bejáratot nyithatnak a<br />
számítógépre. Az ilyen típusú IT-biztonsági<br />
kockázatok ellen nem tudunk mit tenni.<br />
CW: Milyen tanulsággal szolgálhat a<br />
járványidőszak a szolgáltató és az<br />
ügyfél számára?<br />
ZGy: Általános tanulság, hogy aki rugalmas,<br />
alkalmazkodik, képes változtatni,<br />
az túlél, aki ragaszkodik a megszokotthoz,<br />
az elhal. Ez minden szektorra igaz. Jó<br />
példa erre a tavaly márciusi gyakorlatunk,<br />
amikor hirtelen rengeteg sávszélességnövelési<br />
igényt kaptunk. Válaszként nyárig<br />
ingyenesen háromszorosára növeltük a letöltési<br />
sebességet, kétszeresére a feltöltési<br />
sebességet. Ehhez nem kellett plusz beruházás,<br />
volt ekkora tartalékkapacitásunk.<br />
Sokat segítettünk ezzel ügyfeleinknek, akik<br />
nagyra értékelték ezt a lépésünket.<br />
<strong>2021.05.12.</strong> | | 5
AKTUÁLIS<br />
Hírmozaik Személyi hírek<br />
ceginfo.computerworld.hu<br />
computerworld.hu/karrier<br />
Halló, Ferihegy!<br />
Lezárult a HungaroControl beruházása,<br />
melynek keretében teljesen megújultak<br />
a társaság egyes rendszerei, munkaállomásai.<br />
Korszerűsítették az elmúlt hét<br />
évben éjjel-nappal szünetmentesen működő<br />
MATIAS légi navigációs és Frequentis hangkommunikációs<br />
rendszerek hardvereit és<br />
hálózati eszközeit. Az eddigi analóg kommunikációs<br />
csatornák helyett digitális<br />
megoldásokkal teremtettek még átláthatóbb<br />
környezetet az irányítók számára.<br />
Rekordforgalom a weben<br />
A GKI Digital és az Árukereső közös kutatása<br />
szerint 2020-ban egyetlen év alatt<br />
három évet ugrott előre az e-kereskedelem<br />
a koronavírus-járványnak és a digitalizációs<br />
forradalomnak köszönhetően. A belföldi<br />
online kiskereskedelmi forgalom 45 százalékos<br />
bővülést követően 909 milliárd forint<br />
forgalmat bonyolított. A Retargeting.Biz<br />
szerint a következő években lassulni fog a<br />
növekedés.<br />
Újraindítás kis segítséggel<br />
Egyre több, akár hónapok óta zárva tartó<br />
vállalkozásnak nyílik lehetősége arra, hogy<br />
megkezdje a visszatérést a korábbi üzletmenet<br />
kialakításához. Ehhez kíván segítséget<br />
adni a Telenor két üzleti csomagjával<br />
május 4. és június 30. között. Az egyiknél<br />
hat hónapon át megduplázza az adatkeretet,<br />
másoknál fél éven át havi 100 GB belföldi<br />
mobilnet, illetve 50 százalék havidíjkedvezmény<br />
az ajándék az új üzleti ügyfeleknek.<br />
Hitelmoratórium és káosz<br />
Ha a jogszabályi környezet nem változik, a<br />
hitelmoratóriumban résztvevő cégek fizetési<br />
haladéka jóval hamarabb járhat le, mint<br />
ahogy a vállalkozás működése, jövedelemtermelő<br />
képessége helyreállna. Ráadásul a<br />
közelgő, június 30-i dátum egyszerre érinti<br />
majd az összes, a moratóriumot igénybe<br />
vevő hazai céget, amire a banki kapacitásokat<br />
sem biztos, hogy fel lehet készíteni,<br />
figyelmeztet a CFI Hungary. Felmérésük<br />
szerint a moratórium hatására felszabaduló<br />
összeget a vállalati adósok elsősorban<br />
munkavállalóik bérének kifizetésére, illetve<br />
egyéb, likviditáshiányos helyzetük orvoslására<br />
használták fel. Egyelőre nem látszik,<br />
hogy a kormányzat meghosszabbítja-e a<br />
moratóriumot, és mivel nem tudni pontosan,<br />
hogy mekkora az érintett vállalkozások<br />
köre, az sem egyértelmű, hogy ez indokolt<br />
lenne-e, teszik hozzá.<br />
Vissza az üzletbe!<br />
Májustól magyar változatban is elérhető az<br />
SAP Business ByDesign felhős, SaaS vállalatirányítási<br />
rendszer. Bár iparáganként<br />
és vállalattípusonként eltérő, hogy milyen<br />
Őrffy<br />
Zsolt<br />
Áprilistól új ügyvezető igazgató irányítja<br />
a Deutsche Telekom IT Solutions (DT-ITS)<br />
pénzügyeit. Őrffy Zsolt, a vállalat Controlling<br />
csoportjának korábbi vezetője Ollárné<br />
Riedl Katalintól veszi át a VP Finance<br />
and Controlling pozíciót. Őrffy Zsolt 2010<br />
óta tagja a DT-ITS csapatának, ahol 2016<br />
óta volt controllingvezető. Őrffy több<br />
átfogó lokális és nemzetközi nagyprojektben<br />
vállalt vezető szerepet. Emellett a<br />
data-science és az automatizálási kezdeményezések,<br />
valamint a pénzügyi tervezés<br />
és riportálás területén indított fontos<br />
fejlesztéseket.<br />
Daniel<br />
Korioth<br />
Daniel Korioth, a magyarországi Bosch<br />
csoport és az Adria régió vezetője, valamint<br />
a Robert Bosch Kft. ügyvezető igazgatója<br />
augusztus 1-jétől a csoport Törökország<br />
és a Közel-Kelet régiójának elnökeként<br />
folytatja karrierjét. 2016 óta töltötte be<br />
tisztségét, 1989 óta dolgozik a vállalatcsoportnál.<br />
Pályafutását értékesítési és<br />
marketingterületen kezdte, majd Németországban,<br />
Spanyolországban, Argentínában,<br />
Uruguayban és Brazíliában töltött be<br />
vezetői pozíciókat, korábban a Bosch dízelrendszerek<br />
üzletágánál a Dél-Amerika<br />
régió elnöke volt.<br />
Szászi<br />
István<br />
A magyarországi Bosch csoport és az<br />
Adria régió vezetői tisztségét Szászi István<br />
veszi át. A szakember 17 éve dolgozik a<br />
Bosch csoportnál, 2019-ben nevezték ki<br />
a Budapesti Fejlesztési Központ vezetőjének.<br />
Tanulmányait a BME-n végezte,<br />
karrierjét projektmérnökként kezdte a<br />
Bosch csoportnál, vezetői pályafutása<br />
Reutlingenben indult. 2009-ben csoportvezető,<br />
majd a járműirányítási rendszerekkel<br />
foglalkozó fejlesztési osztály vezetője<br />
lett a budapesti telephelyen. 2018-ban<br />
vette át a budapesti telephely autóipari<br />
elektronika divízió irányítását.<br />
6 | | <strong>2021.05.12.</strong>
AKTUÁLIS<br />
méretű cégek részére ajánlják, általában<br />
olyan vállalkozásoknak lehet ez a legjobb<br />
megoldás, amelyek egyelőre nem szervezeti<br />
egységekben és funkciókban gondolkoznak,<br />
hanem csupán folyamatok és szabályok<br />
alapján végzik munkájukat. Az SAP<br />
Hungary információs oldalt és blogot is<br />
indít kkv.hu néven.<br />
Focizik az Oracle<br />
A Premier League labdarúgó-bajnokság az<br />
Oracle-t választotta hivatalos felhőszolgáltatójának.<br />
Az A Match Insights – Powered<br />
by Oracle Cloud a 2021/22-es szezontól<br />
kezdődően fogja megosztani a játékosok<br />
Pedro<br />
Vargas<br />
Santos<br />
David<br />
A 4iG új igazgatósági tagjának választották<br />
meg Pedro Vargas Santos Davidot, az Alpac<br />
Capital vezérigazgatóját, a portugál NOVA<br />
de Lisboa feltörekvő piacokkal foglalkozó<br />
adjunktusát. Korábban vezető pozíciókat<br />
töltött be több portugál vállalatnál, így<br />
a PB Colombiánál, a Jeronimo Martins<br />
Groupnál, illetve a McKinsey & Company<br />
vezetési tanácsadója volt. Az Alpac Capital<br />
a portugál értékpapír-felügyelet által<br />
bejegyzett társaság. Vezetője Pedro Vargas<br />
Santos David. A cég Budapesten, Lisszabonban<br />
és az Egyesült Arab Emírségekben<br />
működtet irodát.<br />
teljesítményére vonatkozó adatokat és<br />
meccsstatisztikákat a globális közvetítés<br />
során és a Premier League közösségi<br />
csatornáin. Az erre a célra fejlesztett gépi<br />
tanulási modellek azonnali eredményeket<br />
generálnak az élő adatfolyamok, a valós<br />
idejű nyomon követési adatok, valamint a<br />
liga egyes játékosairól és a korábbi mérkőzések<br />
ezreiből összegyűjtött tények alapján.<br />
Zsarolók menni Amerika<br />
Világszerte rengeteg, a 2019-esnél 170<br />
százalékkal több zsarolóvírusos támadás<br />
történt az elmúlt évben, az Atlas VPN<br />
felmérése szerint azonban ezek 45 százalékát<br />
egyesült államokbeli célpontok ellen<br />
intézték. Ennek az oka az, hogy az amerikai<br />
áldozatokból több pénzt lehet kiszedni azok<br />
széles nemzetközi jelenléte, a nagy alkalmazotti<br />
létszám és a partneri kör számossága<br />
miatt. A zsarolók második kedvenc célpontja<br />
Kanada, a harmadik pedig Németország.<br />
Önvezetés japánul<br />
Újgenerációs járműkommunikációs eszközökre<br />
vonatkozó műszaki specifikációk<br />
közös fejlesztéséről állapodott meg a Toyota<br />
és a vállalatcsoporthoz tartozó Daihatsu,<br />
a Subaru, a Mazda és a Suzuki. Utóbbiak<br />
jelenleg a saját technológiáikat építik be<br />
a Toyota által kifejlesztett járműkommunikációs<br />
alaptechnológiába, ugyanakkor<br />
közösen alakítják ki azokat a rendszereket<br />
a következő generációs járművek számára,<br />
amelyek ugyanazt a technikai specifikációt<br />
alkalmazzák a járművek és hálózatok,<br />
valamint a járművek és járműkommunikációs<br />
központ közötti kommunikációban. A<br />
Toyota vezetésével együttműködésre lépett<br />
öt japán autógyártó nyitott más, hasonló<br />
gondolkodású partnerekkel is megvizsgálni<br />
a most elfogadott közös fejlesztés kapcsán<br />
kialakítandó együttműködés lehetőségét.<br />
Villámgyors toborzás<br />
Egyedi toborzási megoldással keresi az<br />
új tehetségeket a Magyar Telekom: 24 óra<br />
leforgása alatt 22 Kickstart gyakornokot<br />
szerződtet. Az online regisztrációs felület<br />
május 20-án 12:00-kor nyílik meg, és a fiataloknak<br />
18:00-ig van lehetőségük pályázni egy<br />
egyszerű online regisztrációval, melynek<br />
része egy néhány kérdésből álló videóinterjú<br />
is. A Telekom HR-szakemberei folyamatosan<br />
értékelik ki a jelentkezéseket. A legjobbak<br />
20-án este meghívást kapnak egy digitális<br />
assessment centerre, ahol találkoznak az<br />
adott szakterület szakmai vezetőivel is. Az<br />
eredményhirdetésre május 21-én kerül sor.<br />
A jelöltek többek között olyan IT- és műszaki<br />
pozíciókra jelentkezhetnek, mint data<br />
analyst, Java fejlesztő, Frontend fejlesztő,<br />
hálózati mérnök gyakornok.<br />
Infodémia<br />
Európai diákok körében végzett felmérést<br />
az OECD a Vodafone Németország Alapítvány<br />
társfinanszírozásában. Mint kiderült, a<br />
járvány idején a 15 éves korosztályba tartozó<br />
magyarországi diákok 90 százaléka rendelkezett<br />
otthoni internetkapcsolattal és az<br />
iskolai feladataikhoz használható digitális<br />
eszközzel, ugyanakkor a megkérdezettek<br />
mindössze 46 százaléka számolt be arról,<br />
hogy iskolájuk megfelelő tudást biztosít<br />
számukra ahhoz, hogy tudatosan eligazodhassanak<br />
az internet nyújtotta információáradatban.<br />
Egy olyan feladatra, amely a<br />
tény és a vélemény megkülönböztetését<br />
írta elő, a magyar diákok 43 százalékban<br />
válaszoltak helyesen.<br />
Samsung Webáruház<br />
Áprilisban megnyílt a Samsung Magyarország<br />
hivatalos Webáruháza, amelyen<br />
keresztül közvetlenül a hivatalos magyarországi<br />
forgalmazó weboldaláról vásárolhatók<br />
meg a legújabb mobil- és viselhető<br />
eszközök.<br />
<strong>2021.05.12.</strong> | | 7
MALLÁSZ<br />
JUDIT<br />
AKTUÁLIS<br />
TÁVKÖZLÉSI VILÁGNAP<br />
Sebességváltó telekommunikáció<br />
A pandémia világossá tette, hogy a digitalizáció már nem pusztán műszaki, hanem egyre<br />
inkább operatív kérdés: a cégek és intézmények működésének, túlélésének, hatékonyságának<br />
feltétele. A digitális átalakulás felpörgetéséhez a szolgáltatói és a felhasználói oldalnak is<br />
hozzá kell járulnia.<br />
A<br />
Covid-19-válság ráirányította a<br />
figyelmet az információs és kommunikációs<br />
technológiák kritikus szerepére.<br />
Gyakorlatilag a gazdaság minden<br />
területén – és a magánéletben – nélkülözhetetlenné<br />
váltak a digitális megoldások.<br />
Ebben a kihívásokkal teli időben teljesen<br />
érthető, hogy az ITU az idei Távközlési<br />
és Információs Társadalom Világnap<br />
(május 17.) mottójául a digitális átalakulás<br />
felgyorsítását választotta.<br />
háztartás és vállalkozás számára kínál gigabites<br />
sebességet. Idén a tavalyihoz hasonló<br />
nagyságrendű új optikai elérést terveznek<br />
építeni. A pandémia ellenére tavaly áprilisban<br />
a Telekom elindította kereskedelmi<br />
5G szolgáltatását.<br />
Volt egy időszak, amikor a távoli munkavégzéssel<br />
kapcsolatos megoldások iránt lett<br />
kiugróan magas a kereslet, hosszabb távon<br />
pedig az IT-biztonság és a felhőalapú megoldások<br />
iránt mutatkozott komoly érdeklődés,<br />
tájékoztat Marton László, az Invitech vál -<br />
Készülnek a digitalizációra<br />
A Magyar Telekom hálózatai – köszönhetően<br />
az elmúlt évek jelentős befektetéseinek – a<br />
pandémia okán megnövekedett hang- és<br />
adatforgalmat is jól ki tudták/tudják szolgálni,<br />
tájékoztatott a társaság sajtóosztálya.<br />
Felértékelődött a megbízható, stabil<br />
hálózat, megugrott a digitális szolgáltatások<br />
használata.<br />
Egyértelműen érzékelhető a forgalomban,<br />
ha sokan dolgoznak, tanulnak<br />
egyszerre otthonról. Különösen szembetűnő<br />
ilyenkor, hogy jelentősen megnő az<br />
egyik legnagyobb felhőszolgáltató csoportkommunikációs<br />
platformjához tartozó<br />
távmunka- és távoktatás-forgalom.<br />
A mobiladat-forgalmat bonyolító ügyfelek<br />
száma 2020-ban (egy év alatt) 5,8 százalékkal,<br />
közel 3,3 millióra nőtt. A Telekom<br />
ügyfelei egy hónapban átlagosan 5,8 GB<br />
mobiladatot fogyasztanak, ami 47 százalékos<br />
ugrást jelent az előző évhez képest.<br />
Emellett a mobiltelefonos hangforgalom<br />
is több mint tizedével nőtt (2019 decemberétől<br />
2020 decemberéig). Ami a vezetékes<br />
adatforgalmat illeti, 2020-ban 34 százalék<br />
növekedést mértek. Az ügyfelek havonta<br />
átlagosan közel 20 százalékkal beszéltek<br />
többet vezetékes telefonon, mint az azt<br />
megelőző évben.<br />
Tavaly a Telekom 377 ezer optikai hozzáférést<br />
épített ki, emellett 117 ezer kábeles<br />
elérési pontot is gigabites képességűvé<br />
fejlesztett. Így hálózata már közel 2,5 millió<br />
A cég tavaly nyári kutatása szerint a kisés<br />
középvállalkozások mindössze harmada<br />
működött zavartalanul a koronavírus<br />
miatti korlátozások idején, és egyre növekszik<br />
azoknak a száma, amelyek digitális<br />
fejlesztésre készülnek. Minél több digitális<br />
megoldást használt már korábban is egy<br />
vállalkozás, annál kevésbé nehezítette<br />
meg a működését a járvány. A webshop, a<br />
készpénzmentes fizetési megoldások, az<br />
elektronikus kommunikáció és az online<br />
számlázás már a járvány előtt is széles<br />
körben használt funkciók voltak a vizsgált<br />
kisvállalkozásoknál, de mindegyik esetben<br />
elmondható, hogy jelentősen nőtt a használók<br />
száma, és több vállalkozás tervezi,<br />
hogy a jövőben maga is bevezeti ezeket az<br />
újításokat.<br />
Előtérben a biztonság<br />
– A koronavírus-járvány nagyban befolyásolta<br />
ügyfeleink igényeit. Mi leginkább a<br />
megnövekedett kereslettel találkoztunk.<br />
lalati értékesítési vezérigazgató-helyettese.<br />
A vállalati oldal számára fontos tapasztalás<br />
volt, hogy bármikor adódhat olyan<br />
helyzet, amikor gyorsan és tömegesen kell<br />
újabb és újabb technológiai, informatikai<br />
megoldásokat alkalmaznia fennmaradása<br />
érdekében. A szolgáltatói oldalnak az ilyen<br />
igények minél gyorsabb kiszolgálásában<br />
kellett elsősorban jeleskednie. – Nekünk<br />
az Invitechnél a hirtelen megnövekedett,<br />
és tömegesen jelentkező ügyféligényeket<br />
kellett kiszolgálnunk. Sikerrel jártunk,<br />
rendszereink, üzleti folyamataink jól vizsgáztak,<br />
foglalja össze Marton László.<br />
Több olyan tényező is volt, amely arra<br />
ösztönözte a vállalatokat, hogy áldozzanak<br />
többet a biztonságra. Ilyenek voltak például<br />
az egyre nagyobb számban tapasztalható,<br />
és soha nem látott nagyságú DDoS-támadások.<br />
A vezérigazgató-helyettes elmondta:<br />
az Invitech által alkalmazott hibrid technológia<br />
sikeresen helytállt, sok nagyvállalat<br />
érdeklődését keltette fel, többekkel meg<br />
8 | | <strong>2021.05.12.</strong>
AKTUÁLIS<br />
is állapodtak. Hozzátette: 2021-re is ambiciózus<br />
terveket tűztek maguk elé: jelenleg<br />
is bővítik adatközpontjuk kapacitását,<br />
és több szolgáltatásuk is megújul. Magyarországon<br />
is az a trend, hogy a vállalatok<br />
egyre nagyobb arányban döntenek a műszakilag<br />
és anyagilag is kedvezőbb szerverszolgáltatások<br />
és az azokhoz kapcsolódó<br />
felhőmegoldások mellett.<br />
Adatközponti fejlesztések<br />
– Több mint egy éve tapasztaljuk, hogy a<br />
cégek jelentős része otthoni távmunkára<br />
kéri munkavállalóit. A tömeges távmunka<br />
velejárója, hogy a dolgozók számítógépei<br />
kívülről próbálták elérni a munkahelyükön<br />
lévő szervert. Ez érdemben megnövelte<br />
a szerverükre kívülről érkező adatforgalmat,<br />
ami így jelentősen lassította a<br />
munkavégzést. E problémára megoldást<br />
keresve a cégvezetők nagy számban<br />
döntöttek úgy, hogy a vállalatukon belül<br />
lévő szervert professzionális adatközpontba<br />
költöztetik, ahol az nagy sávszélességen<br />
képes csatlakozni a világhálóra.<br />
Az ACE Telecomnál ezzel a megnövekedett<br />
ügyféligények kiszolgálása érdekében az<br />
adatközpontjaink redundáns infrastruktúrájának<br />
bővítését, illetve az eredetileg<br />
későbbre tervezett fejlesztését kellett<br />
elvégeznünk, sorolja Németh Péter, az<br />
ACE Telecom marketingvezetője.<br />
– Mivel a hálózatunkon tapasztalt növekvő<br />
adatforgalom ellenére is folyamatosan jó<br />
minőségben kívánunk internetszolgáltatást<br />
nyújtani, több fejlesztést is végeztünk.<br />
Adatközpontjainkban – többek között – már<br />
a legnépszerűbb tartalomszolgáltatók<br />
cache szervereit üzemeltetjük, ezáltal a<br />
leggyakrabban látogatott tartalmakat saját<br />
rendszerünkből még gyorsabban és hatékonyabban<br />
szolgáljuk ki. Továbbá a hálózatunk<br />
biztonságát forgalomanalizáló és beavatkozó<br />
rendszer garantálja, amely DDoStámadás<br />
észlelése esetén azonnal kizárja<br />
a támadó fél forgalmát, hangsúlyozza a<br />
marketingvezető, majd hozzáteszi: sajnos<br />
vállalati ügyfeleink a számítógépes vírustámadások<br />
növekvő számával szembesülnek,<br />
és így gyakran elveszítik a szervereiken,<br />
laptopjaikon tárolt adatokat. A probléma<br />
megoldására 2020-ban bevezettük az adatmentés<br />
szolgáltatást, ami nemcsak szándékos<br />
károkozás esetén nyújt hatékony<br />
megoldást, hanem a véletlenszerű törlésből<br />
vagy hardver-meghibásodásból eredő<br />
adatvesztések megelőzésére is.<br />
Hálózati nagygenerál<br />
A járványhelyzet a DIGI minden munkatársát<br />
új kihívások elé állította, a kormányzati<br />
intézkedések kapcsán azonnali megoldásokkal<br />
kellett előrukkolniuk. Ami az ügyféloldali<br />
intézkedéseket illeti, már tavaly<br />
tavasszal országszerte feltérképezték az<br />
extrém hálózati terhelési pontokat, és ahol<br />
szükséges volt, bővítették a hálózati és<br />
adatközponti kapacitásokat. Így – reményeik<br />
szerint – felkészültek a mostani nehéz<br />
időszakra is. Céljuk, hogy minden előfizető<br />
otthonába eljusson a száloptikai hálózat.<br />
A 2021-es év mottója: technológiai fejlesztés<br />
az ügyféligények minőségi kiszolgálása<br />
érdekében. Ennek jegyében folyik<br />
a gerinc- és a mobilhálózat bővítése és a<br />
lefedettség sűrítése; a főbb vidéki nagyvárosokban<br />
és Budapest számos kerületében<br />
megvolt már a hálózatfejlesztési<br />
nagygenerál.<br />
…a legtöbb munkahelyen<br />
elsődleges intézkedés volt<br />
az üzletmenet-folytonosságot<br />
biztosító távoli munkavégzés<br />
bevezetése.<br />
A válság idején a DIGI vezetékes<br />
üzletága – FTTH hálózata révén – még<br />
inkább előtérbe került, hiszen a legtöbb<br />
munkahelyen elsődleges intézkedés volt<br />
az üzletmenet-folytonosságot biztosító<br />
távoli munkavégzés bevezetése. Az idei év<br />
elsősorban annak a munkának a folytatása,<br />
amely a 2019 májusában indult mobilszolgáltatásukhoz<br />
kapcsolódik.<br />
Felhő, felhő, felhő<br />
A T-Systems Magyarország az ügyfelei<br />
körében 2020 őszén végzett felmérésben<br />
arra a kérdésre kereste a választ, hogy a<br />
járványhelyzet jelentkezésekor lehetséges-e<br />
fenntartani az üzleti folyamatokat,<br />
megtartani az ügyfeleket, garantálni a<br />
megszokott értékesítési, illetve szolgáltatási<br />
színvonalat – a dolgozók és az üzleti<br />
partnerek biztonságát szem előtt tartva.<br />
A válasz egyértelmű igen, sőt az alkalmazkodás<br />
kényszere olyan változásokat is<br />
magával hozott, amelyek hosszú távon is a<br />
hatékonyság és a versenyképesség növelését<br />
szolgálják. Ennek érdekében azonban<br />
eltérő stratégiákra volt szükség.<br />
Míg a vállalati oldalon az elektronikus<br />
fizetés, illetőleg a felhőtechnológia jelent<br />
meg a fő prioritások között, a kisebb intézményi<br />
ügyfeleknél a közösségi média és az<br />
elektronikus ügyintézés, a nagyobbaknál<br />
az elektronikus aláírás bevezetése tört<br />
előre. Hasonló kényszert érzékelt a T-Systems<br />
az intézmények online jelenléténél,<br />
ahol a járvány első hulláma a személyes<br />
kapcsolattartáshoz szokott önkormányzatok<br />
számára jelentett leginkább problémát: új<br />
platformokra volt szükségük a kontaktmentes<br />
ügyfélkezeléshez és a közérdekű<br />
információk megosztásához.<br />
A felmérésből kiderült, hogy a T-Systems<br />
ügyfeleinek kétharmada kényszerült<br />
a belső folyamatok és az azokat támogató<br />
eszközrendszer átalakítására. A legfőbb<br />
prioritásnak a fizikai biztonság, az elsőszámú<br />
kihívásnak a kötelező munkahelyi<br />
óvintézkedések betartása és betartatása,<br />
illetve az otthoni munkavégzés feltételeinek<br />
megteremtése bizonyult. Az az ügyfélnyomás,<br />
amely a vállalati oldalon már<br />
korábban kikényszerítette az igények<br />
szerinti digitalizációt, most – legalább<br />
részben – áthelyeződött a közintézményi<br />
oldalra: az állami és az önkormányzati<br />
szférában eddig egyértelműen a fizikai<br />
kontaktusok domináltak az ügyfélkapcsolatokban,<br />
amit a járványhelyzet felülírt.<br />
Szintén az intézményi ügyfelekre volt<br />
inkább jellemző, hogy korábban sokan és<br />
helyhez kötötten végeztek náluk szellemi<br />
munkát. A digitalizációban rejlő rugalmassági<br />
tartalékokat jelzi, hogy az online<br />
megoldásoknak köszönhetően a válaszadók<br />
mindössze néhány százaléka kényszerült<br />
átmenetileg vagy teljesen beszüntetni<br />
addigi tevékenységét, inkább csak<br />
bizonyos részfeladatokat kellett leállítani.<br />
A legmarkánsabb változás a felhőszolgáltatások<br />
területén következett be: már<br />
korábban is folyamatos igénynövekedés<br />
volt tapasztalható, ezt felgyorsította a<br />
világjárvány. Amikor hirtelen kell bővíteni<br />
a kapacitást, ugyanakkor továbbra is<br />
fontos a költséghatékonyság és a méretezhetőség,<br />
a legkézenfekvőbb megoldás a<br />
felhő. A járvány során olyan vállalkozások<br />
és intézmények is a felhő-infrastruktúra<br />
felé fordultak – például a pénzintézeti szektorban<br />
–, amelyeknek korábban nem szerepelt<br />
az opciós listáján a cloud computing.<br />
A járványhelyzet világos tanulsága, hogy<br />
a digitalizáció már nem pusztán műszaki,<br />
hanem egyre inkább operatív kérdés: a<br />
cégek és intézmények működésének, túlélésének,<br />
hatékonyságának feltétele.<br />
<strong>2021.05.12.</strong> | | 9
KIS<br />
ENDRE<br />
KONFERENCIA / HANNOVER MESSE 2021<br />
Intelligencia ipari méretekben<br />
Robotvezérlő okospadlótól a növényihletésű okosanyagokig, hibakereső<br />
gépi látástól a klímavédő digitális ikrekig a fenntarthatóbb gyártásra mutatott<br />
tízezernél több új megoldást az idei Hannover Messe. A dolgok internetére épülő<br />
kognitív megoldások fejlesztését mostantól Európa első kvantumszámítógépes<br />
kompetenciahálózata is segíti.<br />
Németország úttörő projektjeként<br />
indult a 2011-es Hannover Messén,<br />
de mára globális hajtóerővé vált,<br />
mondta a tízéves Ipar 4.0-ról Rolf Najork,<br />
a Bosch igazgatótanácsának tagja az idei<br />
szakvásár virtuális sajtóbejárásán. Online<br />
konferencia volt maga a kiállítás is, amelyet<br />
a járványhelyzetben digitális formátumban<br />
szervezett meg a Deutsche Messe.<br />
Az ötnapos esemény így is tekintélyes<br />
szakmai közönséget vonzott április közepén,<br />
a 90 ezer regisztrált résztvevő 1800<br />
kiállító, pontosabban előadó szállító 10,5<br />
ezer termékújdonságát ismerhette meg<br />
többek között a mesterséges intelligencia<br />
(AI), a dolgok internete (IoT), az ötödik generációs<br />
mobilkommunikáció (5G), a folyamatautomatizálás,<br />
az ellátásilánc-kezelés<br />
és általában a fenntarthatóbb, klímasemlegességet<br />
célzó gyártás témaköréből.<br />
Okospadlón a jövő gyárába<br />
A hálózatba kapcsolt okosgyártás célja,<br />
hogy folyamatait automatikusan finomhangolva<br />
gazdaságossá tegye a testre<br />
szabott termékek minél kisebb szériás,<br />
akár egyedi gyártását, az utóbbi években<br />
azonban a szénlábnyom csökkentése, a<br />
természeti környezet védelme és a globális<br />
felmelegedés mérséklése is hasonlóan<br />
fontos szemponttá vált a gyártóipar digitális<br />
átalakulásában. A Bosch nemcsak ügyfeleit<br />
segíti ebben 2012 óta módszeresen, hanem<br />
saját gyárait is a negyedik ipari forradalom<br />
jegyében transzformálja. Telephelyein több<br />
mint 120 ezer gépet és 250 ezer eszközt<br />
– például kamerát, robotot – kapcsolt eddig<br />
hálózatba. Mintegy 22 ezer gépvezérlő<br />
a Nexeed Ipar 4.0-s szoftverrel kommunikál,<br />
amelyet a három éve alapított Bosch<br />
Connected Industry fejlesztett.<br />
Intelligens gyártásvezérlő, monitorozó,<br />
logisztikai tervező és más szoftvereit a<br />
Bosch most saját gyártóipari platformmá<br />
integrálja, amely egy nagyobb adatbázishoz<br />
ActiveShuttle: logisztikai robotok a Bosch 5G-s telephelyi hálózatán<br />
csatlakozva egyszerűbbé teszi az olyan<br />
feladatok fejlettebb támogatását, mint<br />
például a gyártási hibák észleléséhez szükséges<br />
AI-analitika. A platform bevezetése<br />
2021 végén indul, amihez a cég hozzávetőleg<br />
240 gyára szabványos, így könnyen<br />
bővíthető Ipar 4.0-s „szerszámosládát” kap.<br />
Mintegy 400 millió eurós beruházásával a<br />
Bosch számításai szerint közel 1 milliárd<br />
euró megtakarítást fog elérni a következő<br />
öt évben. A cég eddigi tapasztalatai szerint<br />
ugyanis az Ipar 4.0-s fejlesztésekkel a<br />
termelékenység akár 25, a gépek rendelkezésre<br />
állása 15 százalékkal növelhető,<br />
miközben a karbantartási költségekből 25<br />
százalék is lefaragható.<br />
Szintén az idei Hannover Messén debütált<br />
a Bosch Rexroth ctrlX Automation<br />
platformja, amely a webes és a mobilalkalmazások<br />
nyílt, 5G-képes technológiájával<br />
hivatott segíteni az ökoszisztéma-partnerek<br />
együttműködését az ipari vezérlés terén.<br />
Próbaprojektekhez mostantól a vállalatok<br />
is elérhetik a Bosch Rexroth másik fejlesztését,<br />
az okospadlót. A két évvel ezelőtti<br />
szakvásáron még kísérleti fejlesztésként<br />
bemutatott megoldás vezeték nélküli hálózatba<br />
kapcsolt modulokból alakítja ki az<br />
üzemcsarnok padlóját, amely a gyártási<br />
folyamat részévé válik – többek között felismeri<br />
a rajta haladó embereket és logisztikai<br />
robotokat, LED fénnyel jelzi a használható<br />
útvonalakat, ott-tartózkodásra nem jogosult<br />
személyek közelében pedig kikapcsolja a<br />
gépeket. Egyébként a Hannover Messe idei<br />
Hermes-díját is a Bosch Rexroth vihette<br />
haza, amelyet egy másik termékkel, az olajés<br />
gázvezetékekhez fejlesztett, hálózatba<br />
kapcsolt vezérlőszeleppel érdemelt ki.<br />
Felhő, 5G és a biztonság<br />
Ugyancsak az integrált üzemcsarnokokba<br />
szánt megoldásait mutatta be a Fujitsu a<br />
Hannover Messe virtuális kiállítóterében.<br />
A japán gyártó az Ipar 4.0 egyik alapvető<br />
fontosságú területére, a gépek és az informatikai<br />
eszközök, a kiberfizikai környezetek<br />
összekapcsolására összpontosít, és megoldásaiba<br />
AI-, valamint kvantumihletésű<br />
technológiákat is beépít. Digital Annealeralapú<br />
QIOS (quantum-inspired optimization<br />
services) szolgáltatásaival a vállalatok<br />
például gyártási és logisztikai folyamataikat<br />
is dinamikusan finomhangolhatják.<br />
A hatékonyság fokozását segíti a Fujitsu<br />
intelligens műszerfala (Intelligent Dashboard)<br />
is, amely az ipari környezetben<br />
gyűjtött adatokat és az elemzésükkel nyert<br />
Fotó: Bosch<br />
10 | | <strong>2021.05.12.</strong>
KONFERENCIA / HANNOVER MESSE 2021<br />
információkat valós időben és többféle<br />
felbontásban jeleníti meg, hogy a felhasználók<br />
a telephelyek áttekintő nézetéből<br />
kiindulva az egyes gépsorokig, vagy egyetlen<br />
gép adott alkatrészéig lefúrva ráközelíthessenek<br />
a kívánt részletekre. SAP-partnerként<br />
a japán cég a fejlett vállalatirányítási<br />
rendszerekkel is szoros adatkapcsolatot<br />
alakított ki, de a mostani konferencián a<br />
ServiceNow felhőalapú IT-szolgáltatásfelügyeleti<br />
megoldás integrációját demózta. A<br />
megoldással a rendelés folyamata például<br />
közvetlenül – közbenső, manuális műveletek<br />
nélkül – a gyártásba kapcsolható, ami<br />
megkönnyíti a termékek konfigurálását<br />
online platformokon keresztül. A gyártó<br />
szerint a digitális munkafolyamatokat áramvonalasító<br />
és automatizáló ServiceNow<br />
segítségével emellett a gépek szintjén<br />
keletkező hibák is az eddiginél gyorsabban<br />
javíthatók.<br />
Felhőalapú és peremhálózati megoldásokat<br />
mutatott be a Siemens Energy,<br />
amelyekkel a gyárak energiaellátása és<br />
-felügyelete is okosítható. A SensSolution<br />
platform, amely elsőként a nagyfeszültségű<br />
egyenáramú (HVDC) rendszerekhez<br />
érhető el a felhőben, az alállomásokról<br />
gyűjtött adatokat különböző – például vállalati<br />
szerepkörökre szabható – analitikai<br />
alkalmazásokban és digitális műszerfalakon<br />
jeleníti meg, amelyeket a felhasználók<br />
laptopon, mobil- és viselhető<br />
eszközökön helytől és időtől függetlenül<br />
megtekinthetnek. A SensSolution portál<br />
információi így a megbízható, hatékony és<br />
fenntartható üzemeltetést, a karbantartás<br />
tervezését, a nem várt események kezelését<br />
és az energetikai beruházások tervezését is<br />
hathatósan támogatják. A megoldás kiberbiztonságát<br />
növeli, hogy az adatok egyirányú<br />
áramlása miatt a fizikailag elszigetelt<br />
HVDC alrendszer és vezérlője az internet<br />
felől egyszerűen nem férhető hozzá.<br />
Egészen kritikus területeken, amelyeken<br />
a felhőkapcsolat túl lassúnak bizonyulna,<br />
a Siemens Energy szintén újonnan bejelentett<br />
Edgegear és Edgeformer peremhálózati<br />
termékei adnak megoldást, amelyek<br />
helyben tárolják és dolgozzák fel az<br />
adatokat, és biztosítják az appokon keresztül<br />
elérhető analitikai képességeket.<br />
A Rittal és a German Edge Cloud – a<br />
Friedhelm Loh Group két tagja – szintén<br />
felhős ipari fejlesztésekkel szerepelt a<br />
mustrán. A German Edge Cloud IBM technológiára<br />
épülő Oncite platformjával a<br />
gyártóipar szereplői hibrid környezetekben,<br />
a felhőtől a peremhálózatig gyorsan és<br />
biztonságosan digitalizálhatják folyamataikat.<br />
Az Oncite mostantól tartalmazza az<br />
IBM Cloud Pak megoldását is, amelyet a<br />
Rittal már bevezetett haigeri okosgyárában.<br />
A gyártó egyébként RiMatrix újgenerációs<br />
IT-infrastruktúra-platformját mutatta be<br />
előadásában. A moduláris rendszer szintén<br />
a biztonságos adatközponti környezetek<br />
kialakítását hivatott felgyorsítani a peremhálózatoktól<br />
kezdve egészen a hiperskálázott<br />
méretekig.<br />
Kvantumszámítógép és<br />
nanobiotechnológia<br />
Egyre okosabbakká válnak az ipari robotok<br />
is. Mesterséges intelligenciát lehel minden<br />
automatizációs megoldásába, ezt a kulcstechnológiát<br />
alapkompetenciájává emeli,<br />
jelentette be a Festo a Hannover Messén.<br />
AI-fókuszú leányvállalatával, a Resoltóval<br />
közösen fejlesztett Festo AX platformján<br />
a gyártó a karbantartáshoz, a minőségellenőrzéshez<br />
és az energiafelügyelethez<br />
is intelligens, prediktív megoldásokat és<br />
szolgáltatásokat kínál. Nyílt és rugalmasan<br />
méretezhető architektúrájuknál fogva az<br />
AI-megoldások a peremhálózattól kezdve<br />
a felhőn át a házon belüli adatközpontig<br />
mindenütt bevezethetők, IoT-átjárókon és<br />
szabványos protokollokon keresztül más<br />
szállítóktól származó alkotóelemekkel is<br />
összekapcsolhatók.<br />
Az online konferencia közönsége a<br />
KUKA készülő operációs rendszerének<br />
előzetesét is láthatta. Az iiQKA.OS könnyen<br />
telepíthető és üzemeltethető alkatrészek,<br />
programok, alkalmazások, szolgáltatások<br />
és felszerelések egész ökoszisztémájának<br />
alapja lesz. Az új operációs rendszeren<br />
a laikusok is könnyen automatizálhatnak<br />
majd munkafolyamatokat, a szakemberek<br />
pedig egyszerűbben és gyorsabban bővíthetik<br />
a rendszereket, mondta a gyártó. A<br />
Linux-alapú iiQKA.OS a meglévő KUKA<br />
Robot Language (KRL) programozási<br />
nyelvet is támogatja, hogy a KUKA.System-<br />
Software rendszert használó vállalatok<br />
fejlesztéseiket és munkafolyamataikat<br />
a következő években zökkenőmentesen<br />
átköltöztethessék. Az iiQKA ökoszisztéma<br />
első három tagja a KUKA LBR iisy<br />
együttműködő robotja, valamint a KR C5<br />
micro kisrobotvezérlő és a smartPAD pro<br />
strapabíró robotkezelő eszköz lesz. Idén<br />
is kutatási projektek és innovatív megoldások<br />
kavalkádjával színesítették a német<br />
kutatóintézetek és a körülöttük létrejövő<br />
startup cégek a Hannover Messe palettáját.<br />
A Phytonics, a Karlsruhei Műszaki<br />
Egyetem (KIT) spinoff cége a növényvilágból<br />
merít ihletet nano-biotechnológiás<br />
termékek fejlesztéséhez, és olyan<br />
tükröződésgátló fóliát készített, amely<br />
bármilyen irányból és hullámhosszon érkező<br />
fény visszaverődését szinte teljesen<br />
elnyomja. A kijelzőpanelek gyártásától<br />
kezdve az építészetig számos területen<br />
hasznosítható tulajdonság ez, a bevonattal<br />
ellátott napelemek például 10 százalékkal<br />
több energiát termelnek.<br />
A Fraunhofer Társaság pedig bejelentette,<br />
hogy az IBM Quantum System One<br />
rendszeren, amely ehningeni telephelyén<br />
működik, mostantól más vállalatok és<br />
kutatóintézetek is tesztelhetik kvantumszámítógépre<br />
írott algoritmusaikat, és<br />
gyarapíthatják tudásukat. A kvantumszámítógépek<br />
pár éven belül egészen új távlatokat<br />
fognak nyitni többek között az optimalizálás,<br />
a szimulációk, a logisztika, a szállítás, az<br />
energiafelügyelet, az orvostudomány és<br />
az anyagkutatás területén. Európa első<br />
kvantumszámítógépe, amelyet a társaság<br />
az IBM-mel közösen a német adatvédelmi<br />
törvényeknek megfelelően működtet, ehhez<br />
ad biztonságos kutatóplatformot. Az érdeklődő<br />
szervezetek a Fraunhofer Competence<br />
Network Quantum Computing kompetenciahálózattal<br />
állapodhatnak meg a havidíjas<br />
hozzáférés feltételeiről.<br />
Digitális ikreket készíthetnek a vállalatok<br />
a Dassault Systèmes 3DEXPERIENCE platformján.<br />
A gyártó és az Accenture közös<br />
tanulmánya szerint a fizikai környezetek<br />
kibertérbeli leképezésével és optimalizálásával<br />
a világ 2030-ig 7,5 gigatonnával<br />
csökkenthetné széndioxid-kibocsátását, ami<br />
nagyjából a szállítmányozás éves globális<br />
szénlábnyomának felel meg. A Dassault<br />
Systèmes bejelentette továbbá, hogy<br />
márciusban alapító tagként csatlakozott az<br />
Európai Zöld Digitális Koalícióhoz, amely<br />
a gazdaság környezetbarát és fenntartható<br />
átalakítását célozza.<br />
A Hannover Messe idei, digitális rendezvényének<br />
előadásai regisztrációt követően<br />
felvételről is visszanézhetők. A szakmai<br />
konferencia és kiállítás 2022-ben – a szervező<br />
tervei szerint személyes és virtuális<br />
részvétel mellett, hibrid formátumban –<br />
április 25-29. között várja majd az érdeklődőket.<br />
<strong>2021.05.12.</strong> | | 11
MÓRAY<br />
GÁBOR<br />
BANKINFORMATIKA / BANK 4.0<br />
Az adat az új arany<br />
A Covid-19-járvány a kereskedelmi bankoknál is nagy lendületet adott a<br />
digitális átállás folyamatának. Milyen tendenciák érvényesülnek náluk, és<br />
milyen új megoldások kínálnak választ a felmerülő technológiai igényekre?<br />
Elmúltak azok az idők, amikor a bankszektorban<br />
működőképes volt a<br />
várjunk, és aztán majd meglátjuk,<br />
mi lesz konzervatív fejlesztéspolitikája. A<br />
világjárvány felgyorsította a digitális átalakulást,<br />
és arra kényszerítette a bankokat,<br />
hogy új tapasztalatokat nyújtsanak meglévő<br />
és jövendő ügyfeleiknek. Itt az ideje, hogy<br />
a pénzügyi intézmények többcsatornás<br />
bankolással és minden eddiginél lenyűgözőbb<br />
ügyfélélménnyel kápráztassák el<br />
azokat a jelenlegi és leendő ügyfeleiket,<br />
akik hozzájuk fordulnak.<br />
Ehhez az élményhez azonban, amely a<br />
pozitív fogyasztói élmény fő motorja lehet,<br />
mindenekelőtt központi adatforrásra van<br />
szükség. Az ügyfélélménynek személyre<br />
szabottnak kell lennie, emellett fontos a<br />
gyorsaság és a szolgáltatások, csatornák<br />
közötti váltások zökkenőmentessége:<br />
összességében mindennek, amivel az<br />
ügyfél találkozik, azt kell sugároznia, hogy<br />
itt valóban ő van a központban, minden az ő<br />
érdekét szolgálja, és minden megoldással<br />
az ő életét akarják egyszerűbbé tenni.<br />
A jó hír az, hogy a legsikeresebb pénzügyi<br />
intézmények mindezt már felismerték. Egy<br />
vezető bankok és pénzintézetek körében<br />
végzett globális felmérés szerint 2021-ben<br />
az intézmények 75 százalékánál kiemelt<br />
prioritást élvez a digitális bankolási átalakulás,<br />
és 51 százalék kiemelkedően fontos<br />
célként tekint az ügyfélélmény javítására.<br />
Ezek a szempontok természetesen összekapcsolódnak,<br />
és egy jól menedzselt<br />
digitálisélmény-platform (digital experience<br />
platform, DXP) mindkét célkitűzést<br />
egyszerre tudja kiszolgálni.<br />
Több mint egy csatorna<br />
Ám vannak a folyamatnak buktatói is. Téved,<br />
aki azt hiszi, hogy letudta a munkát, ha<br />
sikerült létrehoznia egy digitális csatornát<br />
az ügyfélkapcsolatok lebonyolítására.<br />
Bár bizonyos kényesebb, bonyolultabb<br />
interakciók esetén továbbra is szükség van<br />
a személyes, face-to-face megoldásokra,<br />
az ügyfelek ma már egyre inkább elvárják,<br />
hogy bankolási feladataikat a számukra<br />
legmegfelelőbb csatornán végezhessék, és<br />
a bank ehhez megfelelő kínálatot nyújtson<br />
számukra.<br />
Az ügyfél azt értékeli igazán, ha azt<br />
csinálhatja, amit szeretne, úgy, ahogy az<br />
számára a leginkább kézre esik, akkor,<br />
amikor szüksége van rá, és ott, ahol<br />
éppen tartózkodik. Vagyis a bankolás sem<br />
különbözhet attól a tapasztalattól, amit<br />
az ügyfél a digitális kor gyermekeként az<br />
élet más területein megszokott. A pénzintézeteknek<br />
is ugyanolyan jellegű digitális<br />
tapasztalatot kell nyújtaniuk, mint amilyet<br />
az Amazon, a Netflix, az Apple és azok a<br />
fintech cégek, amelyeknél a kapcsolattartás,<br />
az ügyintézés, a használat intuitív<br />
és rugalmasan alkalmazkodik a felhasználói<br />
környezethez.<br />
A DXP legfőbb ereje abban rejlik, hogy<br />
konzisztens, összehangolt és folyamatos<br />
ügyféltapasztalatot kínál a csatornák<br />
között. Ám ha azoknak a cégeknek az<br />
illetékeseit, amelyek több csatornát használnak,<br />
megkérdezzük arról, hogy milyen<br />
eszközökkel mérik az ügyféltapasztalatot,<br />
vagy egyáltalán van-e valami fogalmuk a<br />
megoldás fogadtatásáról, nagy többségük<br />
csak a vállát vonogatja.<br />
Figyelj az ügyfélre!<br />
Sajnálatos módon az általános ügyfélélmény<br />
a legtöbb cégnél jellegtelen és közhelyes.<br />
Ha egy kommunikációban nevén szólítjuk<br />
az ügyfelet, ettől még nem érzi magát<br />
ténylegesen is megszólítva. Ha maga a<br />
kommunikáció ugyanolyan, mint tízezer<br />
más ügyfél esetén, és nem célozza meg<br />
az ő személyes igényeit, elvárásait, tapasztalatait,<br />
az ügyfél odébbáll, és olyan szolgáltatót<br />
keres, ahol ez a személyesség<br />
jobban megvalósul.<br />
Talán a legnagyobb gond az, hogy az<br />
ilyen jellegű problémákról, hiányérzetekről<br />
gyakran csak akkor értesülünk, amikor<br />
már túl késő. A pénzügyi intézményeknél az<br />
ügyfelekre vonatkozó információkat többnyire<br />
elkülönítve tárolják, és emiatt nehéz<br />
átfogó képet kapni az igényeiről – és így<br />
persze megválaszolni sem könnyű azokat.<br />
Mindez ahhoz a folyamathoz vezet, amit a<br />
szakértők rejtett elpártolásnak neveznek:<br />
a kliens nem mondja fel ugyan a számláját,<br />
vagyis látszólag megmarad aktív ügyfélnek,<br />
de közben más banknál, szolgáltatónál<br />
nyit új számlát, és érdemi tevékenységét<br />
egyre inkább oda viszi át.<br />
Ma már minden nem hagyományos piaci<br />
játékos kínál digitális alternatívákat, és az<br />
12 | | <strong>2021.05.12.</strong>
BANKINFORMATIKA / BANK 4.0<br />
agilisabb versenytársak úgyszintén. Bár<br />
a rejtett elpártolás eleinte talán csak egy<br />
befektetési számlában vagy bankkártyában<br />
testesül meg, előrevetítheti az ügyfél teljes<br />
elvesztését.<br />
A kereskedelmi bankok sikerének kulcsa<br />
az, hogy megértsék és kiszolgálják az<br />
ügyféligények teljes körét, átfogó ügyfélélményt<br />
nyújtsanak, és képesek legyenek<br />
az ügyfélkapcsolatok minden egyes pontján<br />
kiértékelni az elégedettség fokát. Erőteljes<br />
tapasztalatelemzésre van szükség,<br />
amely segít abban, hogy hol és miképp kell<br />
belenyúlnunk a folyamatba, és hogyan<br />
tudjuk olajozottabbá, az ügyfél számára<br />
személyesebbé tenni a kapcsolatot.<br />
Sok kicsi sokra megy<br />
A McKinsey 2020-as átfogó felmérése<br />
szerint a Covid-19-járvány ráerősített a<br />
fogyasztók és vállalkozások viselkedésében<br />
már korábban beindult trendekre, és<br />
felgyorsította az átállást az e-bankolásra<br />
és a digitális fizetésre: a pandémia hatására<br />
néhány hónap alatt zajlott le annyi változás,<br />
amennyihez normális körülmények között<br />
több évre lett volna szükség. Lássunk<br />
néhány árulkodó számadatot az átalakulás<br />
jellemzésére! Ausztrália négy vezető<br />
bankja tavaly június óta 2150 bankautomatát<br />
szerelt le, és 175 fiókot zárt be. Indiában a<br />
helyi valós idejű fizetési rendszer, a United<br />
Payments Interface (UPI) 2020 első hét<br />
hónapjában közel 70 százalékos növekedést<br />
regisztrált, míg Nagy-Britanniában<br />
a Faster Payments szolgáltatással végrehajtott<br />
napi tranzakciós összeg több mint<br />
10 százalékkal nőtt.<br />
Ugyanakkor nem árt hangsúlyozni,<br />
hogy a korszakváltás már a járvány kitörése<br />
előtt megkezdődött. Az új korszak<br />
(nevezik Bank 4.0-nak is) egyik legmarkánsabb<br />
jele a mobiltelefonos fizetési<br />
technikák térhódítása, és a hagyományos<br />
fizetési módszerek visszaszorulása. És bár<br />
a tranzakciós összegek általában kicsik, a<br />
tranzakciók gyakorisága, illetve az állandó<br />
rendelkezésre állás hatalmas terhet ró a<br />
bankok IT-rendszereire.<br />
Ezek a műveletek az elvárt gyorsaság<br />
miatt rendkívül nagy adatfeldolgozási teljesítményt<br />
és robusztus hibatűrő rendszereket<br />
igényelnek. A Bank 4.0 korszakban<br />
az adat az új arany: a pénzügyi szektorban<br />
a mission-critical szolgáltatások<br />
egyórányi kiesése becslések szerint 6,48<br />
millió dollár veszteséget okoz.<br />
Robusztus tárolók a Bank 4.0 korszak pénzintézeteinek<br />
Az új igényeknek csak újfajta, minden eddiginél nagyobb teljesítményű és strapabíróbb<br />
tárolási megoldások képesek megfelelni. Ezek táborát erősíti a Huawei OceanStor<br />
Dorado flashtárolója, amely 2010-es megjelenése óta több mint tízezer nagyvállalatnál<br />
állt szolgálatba. A legújabb generációja már 0,05 ms látenciával működik, és 21 millió<br />
input/output műveletet képes másodpercenként végrehajtani.<br />
A megoldás a tárolástechnikában újszerű nem felejtő memóriaexpressz (non-volatile<br />
memory express; NVMe) technológiára épül. A Gartner elemzőcég szerint az NVMe<br />
jelentős előnyökkel rendelkezik olyan környezetekben, ahol az alacsony látencia az<br />
egyik legfontosabb elvárás. Az NoF+-szal felvértezett Huawei OceanStor intelligens,<br />
veszteségmentes hálózaton fut, és teljes mértékben flash memóriára épülő tárolási<br />
mechanizmusa valós idejű, automatikus hibadetektálást tesz lehetővé. Mindezek eredményeként<br />
az üzemzavarok proaktívan kezelhetők, a kapcsolati hibák észlelési ideje egy<br />
másodperc alá szorul, vagyis a rendszer a korábbiaknál jóval megbízhatóbban képes kiszolgálni a kulcsfontosságú szolgáltatásokat.<br />
A pénzintézetek műszaki igazgatói egyre inkább az olyan intelligens rendszereket részesítik előnyben, amelyekben többfajta szolgáltatást<br />
egyesíthetnek, és amelyek stabil működést biztosítanak. Az OceanStor Dorado sorozat ebből a szempontból is példaértékű,<br />
mert egy teljesen mesh-alapú, kiegyensúlyozott architektúrára épül, és a gyorstár folyamatos tükrözésével sokkal hibatűrőbbé teszi<br />
a rendszert, amely még akkor is megőrzi működőképességét, ha a nyolc vezérlőből hét elromlik, és majdnem 100 százalékos<br />
rendelkezésre állási biztonságot nyújt a folyamatosan működő szolgáltatásoknál.<br />
Végül érdemes megemlíteni az új tárolórendszerek kapcsán az intelligens adattároló rendszer (intelligent data management<br />
system, DMS) megoldást, amely logikai szinten integrálja és menedzseli a szolgáltatások, adatközpontok és felhők adatait. Ezek a<br />
technológiák minden banki IT-szakember figyelmét megérdemlik, mert csak ezekre alapozva tudja kiszolgálni azokat a példátlanul<br />
magas igényeket, amelyeket a Bank 4.0 korszak támaszt a számítógépes rendszerek teljesítményével és megbízhatóságával szemben.<br />
<strong>2021.05.12.</strong> | | 13
MÓRAY<br />
GÁBOR<br />
BANKINFORMATIKA<br />
INTERJÚ<br />
Rendszercsere járvány idején<br />
Az Erste Bank a Covid-19 járvány tetőzésekor, 2021 februárjában cserélte le korábbi, bevált<br />
digitális bankolási megoldásait egy új platformra, a George-ra.<br />
Informatikai szempontból is modellértékű<br />
az a fejlesztés, amelynek folyamatáról<br />
és tanulságairól a bank digitális<br />
csatornák és contact center vezetője,<br />
Bek-Balla László számolt be lapunknak.<br />
<strong>Computerworld</strong>: Az Estre Bank 2021<br />
februárjában cserélte le korábbi, bevált<br />
digitális bankolási megoldásait egy új<br />
platformra, a George-ra. Mi indokolta<br />
ezt a járvány kellős közepén végrehajtott<br />
radikális lépést?<br />
Bek-Balla László: Maga a platformcsere<br />
voltaképpen független a járványtól,<br />
mert alapvető törekvésünk, hogy a banki<br />
termékeket, szolgáltatásokat és bankolási<br />
műveleteket minél szélesebb körben<br />
tegyük elérhetővé digitális csatornákon a<br />
meglévő és potenciális ügyfeleknek. Ez a<br />
folyamat nem most kezdődött, de felerősítette<br />
a Covid-19-járvány, amely egyértelmű<br />
változásokat hozott. Egyrészt a fertőzések<br />
miatt átmenetileg szűkült a fizikai csatornák<br />
elérhetősége, másrészt az ügyfelek is<br />
kétszer meggondolták, hogy személyesen<br />
ellátogassanak egy bankfiókba. Mindezek<br />
következtében jelentősen megugrott a digitális<br />
csatornák használata: nőtt mind a havi<br />
átlagos belépések száma, mind pedig azon<br />
ügyfelek aránya, akik a digitális csatornákat<br />
(internetbank, mobilbank) használják.<br />
2020-ban, a járvány kilenc-tíz hónapja alatt<br />
mintegy másfél–két évnyi digitális csatorna<br />
felé terelődés zajlott le a bank ügyfélkörében,<br />
vagyis a pandémia ráerősített<br />
egy korábban is jelentkező tendenciára.<br />
Idén februárban léptünk piacra új digitális<br />
platformunkkal, a George-dzsal, ami több<br />
szempontból is előrelépést jelent a korábbi<br />
megoldásokhoz képest. Új funkciók jelentek<br />
meg a webes és mobilos alkalmazásban,<br />
például az ügyfelek immár teljes körű<br />
befektetési aktivitást végezhetnek mobilon,<br />
és átfogóan kezelhetik befektetési portfóliójukat.<br />
Szintén újdonság a George-on<br />
belül létrehozott George Store, ez a kvázi<br />
banki webáruház, ahol az ügyfelek új termékeket<br />
igényelhetnek online: ha tehát<br />
személyi kölcsönt vagy hitelkártyát igényelnének,<br />
nem kell bemenniük a bankba,<br />
mindezt digitálisan is megoldhatják. A<br />
George bevezetése óta minden termékkategóriában<br />
ugrásszerűen emelkedett az<br />
online kezdeményezett tranzakciók száma,<br />
vagyis bebizonyosodott, hogy felhasználói<br />
oldalon komoly igény mutatkozik a digitális<br />
termékigénylési lehetőségek bővülésére.<br />
CW: Hogyan hatott a fejlesztésre a<br />
koronavírus-járvány?<br />
Bek-Balla László,<br />
az Erste Bank digitális<br />
csatornák és contact center<br />
vezetője<br />
BBL: A projekt jóval a pandémia kitörése<br />
előtt indult, ám a fejlesztési szempontból<br />
legintenzívebb utolsó egy év munkáit<br />
már home office-ban végeztük. Soknemzetiségű<br />
„kooprodukcióban” készült a<br />
szoftver, a front end fejlesztése Bécsben<br />
és Budapesten zajlott, és a bankcsoport<br />
saját informatikusain, termékfelelősein,<br />
egyéb munkatársain kívül számos beszállító<br />
is részt vett a munkában. Maga<br />
a járvány nem változtatott a fejlesztési<br />
irányon, hiszen azzal a stratégiai céllal<br />
14 | | <strong>2021.05.12.</strong>
BANKINFORMATIKA<br />
indítottuk a projektet, hogy az ügyfélkör<br />
minél nagyobb része bankoljon digitálisan,<br />
lehetőleg minél többen mobilon keresztül<br />
is, továbbá minél több banki művelet legyen<br />
elintézhető digitálisan. Ezt a célt a járványhelyzet<br />
csak még időszerűbbé tette. És<br />
minden bizonnyal a sikerére is rásegített:<br />
Ausztriában például a bankhoz érkező és<br />
számlát nyitó új ügyfelek egyharmadának<br />
elsődleges bankválasztási oka a George.<br />
Ezért a George brand alá új termékeket<br />
is csoportosítottunk: bevezettünk például<br />
egy okos számlát, amelynek díjazása<br />
a használathoz igazodik. Vagyis ügyfélakvizícióra<br />
is alkalmas a platform.<br />
CW: A banki alkalmazások fejlesztése<br />
nem most kezdődött. Informatikai<br />
szempontból mitől különleges mégis<br />
az önök megoldása?<br />
BBL: Több ilyen vonást is említhetek. Az<br />
egyik legfontosabb talán az, hogy nyitott<br />
platform, vagyis külső fejlesztők bővítményei<br />
is csatolhatók hozzá. Ezek a bővítmények<br />
országról országra változhatnak:<br />
idehaza például már dolgozunk egy olyan,<br />
harmadik fél által fejlesztett, bankkártyahasználathoz<br />
kapcsolódó bővítmény elérhetővé<br />
tételén, amely az ügyfél személyes<br />
tranzakcionális szokásaihoz kapcsolódó<br />
kedvezményeket nyújt. Ez a bővítmény azért<br />
izgalmas, mert az ügyfél tranzakció-történetét,<br />
bankolási szokásait hasznosítja az<br />
ő javára. Ez egyáltalán nem szokványos;<br />
az ügyfelek tranzakciós adatait kevesen<br />
hasznosítják, pedig hatalmas értéket jelentenek,<br />
amelyek értelmes felhasználásával<br />
új értéket teremthetünk az ügyfeleknek.<br />
Visszatérve a platform egyedi vonásaira,<br />
említésre méltó sajátosság az is, hogy alkalmazásai<br />
nem saját szervereken, hanem az<br />
Amazon felhőjében, vagyis egy rugalmasan<br />
skálázható, szinte korlátlan kapacitású<br />
infrastruktúrán futnak.<br />
Szintén újdonság, hogy a platform<br />
nemcsak a banki termékek és szolgáltatások<br />
elérésében és használatában segít,<br />
hanem személyre szabott jó tanácsokkal<br />
is ellátja az ügyfeleket: például figyelmezteti,<br />
ha lejár egy betétje vagy egy korábban<br />
bankkártyával vásárolt autópálya-matrica<br />
érvényessége, ahogy automatikus elemzésekkel,<br />
kimutatásokkal is segíti az eligazodást<br />
a pénzügyekben.<br />
CW: Fel kellett-e újra találniuk a<br />
spanyolviaszt? Magyarán: mennyire<br />
voltak irányadóak a konkurensek<br />
meglévő technikái?<br />
BBL: Amikor az ember valami újba kezd,<br />
természetesen inspirálódik azokból az<br />
előremutató megoldásokból, amelyeket<br />
más hagyományos, illetve neo- és challenger<br />
bankok nyújtanak. Ugyanakkor a<br />
banki termékek, folyamatok nagyrészt<br />
adottak, és a fejlesztői cél nem lehet más,<br />
mint az, hogy az ügyfél ezeket a műveleteket<br />
a lehető legegyszerűbben és leggyorsabban,<br />
csak a legszükségesebb adatok<br />
megadásával, biztonságban végre tudja<br />
hajtani mobilon vagy weben. Vagyis itt gyökeresen<br />
új funkcionalitást nem nagyon<br />
lehet, és nem is kell kitalálni.<br />
Igazi jelentősége annak van, hogy azok a<br />
felületek, amelyekkel a felhasználó találkozik,<br />
a lehető legbarátságosabbak és<br />
legintuitívabbak legyenek. A George ebből<br />
a szempontból előrelépést jelent a korábbi<br />
webes és mobilos alkalmazásokhoz képest,<br />
és azoknál jóval letisztultabb, áttekinthetőbb<br />
felületet kínál. Ebben természetesen<br />
rengeteg tudatos munka fekszik: hiszen<br />
ma már nem a „kockáknak”, a digitális affinitással<br />
rendelkező ügyfeleknek fejlesztünk,<br />
a digitális csatornákat az ügyfelek<br />
kétharmada használja több-kevesebb<br />
rendszerességgel, és ez az életkor, iskolázottság,<br />
lakóhely stb. szerint is roppant<br />
heterogén összetételű ügyfélkör megköveteli<br />
a használat maximális egyszerűségét.<br />
Egy példával élve: ahogy a Facebook, a<br />
Spotify vagy a Netflix használatához nem<br />
kell tréninget tartani, mert logikusak és<br />
intuitívak, ugyanúgy egy jól megírt banki<br />
alkalmazásnak is azonnal használatba<br />
vehetőnek kell lennie. Úgy tűnik, a George<br />
megfelel ennek a kritériumnak: az online<br />
számlanyitási képesség bevezetése után<br />
nagyon hamar 10 százalékot ért el az ilyen<br />
módon számlát nyitó ügyfelek aránya,<br />
akik tehát nem bankfiókba mentek, hanem<br />
otthon, a karosszékükből végezték el ezt<br />
a műveletet.<br />
CW: Az ügyfél számára minden<br />
váltás nyűg: hogyan sikerült a George<br />
esetében levezényelniük?<br />
BBL: Az agilis fejlesztések egyik alapvetése,<br />
hogy nem egyből egy teljes funkcionalitást<br />
nyújtó komplikált és minden<br />
elemében végleges megoldásra törekszünk,<br />
hanem egy már használható, de még nem<br />
minden elemében teljes termékváltozattal<br />
(minimum viable product, MVP) lépünk<br />
piacra. A George-nál is ezt az irányt választottuk:<br />
nem vártuk be az összes funkció<br />
elkészültét, hanem havonta bővítjük új<br />
képességekkel mind a mobil-, mind a webes<br />
verziót. A februári indítás óta márciusban<br />
és áprilisban is frissült mindkét alkalmazás,<br />
és most jön a következő update.<br />
Az ügyfelek egy része, akik évek óta használták<br />
és „belakták” az előző megoldást,<br />
az első pillanatban természetesen nem<br />
feltétlenül örültek a módosításoknak.<br />
Egy ilyen termékbevezetésnél ugyanis<br />
mindig van egy alapvető konfliktus: az<br />
ügyfél nem akar mást, mint a lehető<br />
legegyszerűbben letudni az alkalmazással<br />
a feladatait, és a barátkozás az új felülettel<br />
hónapokig, vagy a kevésbé aktív ügyfeleknél<br />
akár negyedévekig is eltarthat. A fejlesztőnek<br />
tehát értelmes döntést kell hoznia<br />
arról, hogy mikor vezeti be az újdonságot,<br />
hiszen, ha nagyon sokáig elodázza ezt a<br />
lépést, akkor két rendszert kell párhuzamosan<br />
fenntartania és üzemeltetnie.<br />
Ez nyilván azt diktálná, hogy minél hamarabb<br />
hozzuk ki az új rendszert, és migráljuk<br />
át az ügyfeleket az új platformra. A kuncsaft<br />
viszont azt szeretné, hogy ha már váltania<br />
kell, akkor erre csak az után kényszerüljön,<br />
amikor már minden funkció, amit valaha<br />
is használt korábban, elérhető az új alkalmazásban<br />
is. A George esetében ezt az<br />
érdekütközést a két alkalmazás esetében<br />
eltérő módon oldottuk fel, vagyis a mobilon<br />
és a weben más-más stratégiát követtünk.<br />
A mobilalkalmazásban a mobilbank verziófrissítéseként<br />
hoztuk ki a George-ot, ezáltal<br />
az ügyfeleknek nem kellett újra regisztrálniuk,<br />
vagyis egyszerűbb volt a dolguk,<br />
viszont amennyiben automatikus frissítés<br />
volt a mobiljukon beállítva, akkor nem is<br />
befolyásolhatták a folyamatot: egy szép<br />
napon arra ébredtek, hogy kicserélődött<br />
az app a mobiljukon. A folyamat gyorsan<br />
lezajlott, a mintegy háromszázezer mobilos<br />
ügyfelet három hét alatt tereltük át az<br />
új platformra, és a harmadik hét végén<br />
lekapcsoltuk a régi mobilbankot.<br />
A weben, ahol jellemzően konzervatívabbak<br />
a felhasználók, más utat járunk:<br />
hat hullámban, februártól szeptemberig<br />
elnyújtva tereljük át az ügyfeleket: mindenkinek<br />
egy hatvannapos „megszokási” periódust<br />
biztosítunk, amikor párhuzamosan<br />
használhatja a két platformot, miközben<br />
gondoskodunk a megfelelő értesítésekről,<br />
támogató anyagokról, és csak azután<br />
kapcsoljuk le a régi alkalmazást.<br />
<strong>2021.05.12.</strong> | | 15
KIS<br />
ENDRE<br />
DEVOPS / TRENDEK<br />
Platformon pörög a DevOps<br />
Prioritásként kezeli az alkalmazásfejlesztést a mostani helyzetben a vállalatok<br />
többsége, a munkát azonban szűk keresztmetszetek lassítják, amelyeket a<br />
folyamatok, a technológiák, és legfőképp maguk az emberek teremtenek. A<br />
gyorsabb alkalmazásszállítás titka az automatizálásra és önkiszolgálásra építő,<br />
platformalapú megközelítés, derült ki a Puppet felméréseiből.<br />
Tapasztaltuk az elmúlt bő egy évben,<br />
hogy a járványhelyzet hirtelen<br />
és gyökeresen változó körülményeihez<br />
alkalmazkodni igyekvő szervezetek<br />
világszerte felgyorsították digitális<br />
átalakulásukat. A Covid-19 miatt vállalatuknál<br />
kiemelt fontosságot tulajdonítanak<br />
az alkalmazásfejlesztésnek, mondta az<br />
informatikai vezetők 52 százaléka abban<br />
a felmérésben is, amelyet az IT-automatizációs<br />
platformjáról ismert Puppet<br />
tavaly készített 5 és 10 ezer főnél nagyobb<br />
észak-amerikai vállalatok körében. Valójában<br />
a megkérdezett kétszáz IT-vezető<br />
szinte mindegyike prioritásként kezeli<br />
ezt a területet, mert csupán 3 százalékuk<br />
mondta, hogy az alkalmazásfejlesztést<br />
jelenleg nem sorolja előre.<br />
Kiszámítható fejlesztés<br />
Bár a prioritást illetően nagy az egyetértés,<br />
a gyors, hatékony és eredményes alkalmazásfejlesztés<br />
komoly akadályokba ütközhet<br />
a vállalatoknál. A válaszadók többsége (53<br />
százalék) szerint leggyakrabban maguk az<br />
emberek – egészen pontosan a kézi vezérlésű,<br />
felaprózott munkafolyamatok – hátráltatják<br />
a munkát, de a vállalat technológiai<br />
környezetének összetettsége (32 százalék)<br />
és üzleti folyamatainak töredezettsége (13<br />
százalék) is komoly akadályt jelenthet.<br />
Az alkalmazásfejlesztés ráadásul a vállalati<br />
területeken átívelő folyamattá vált, mivel<br />
a munkában a szervezetek többségénél az<br />
informatikai (81 százalék), a biztonsági (57<br />
százalék) és a termékfelelős (52 százalék)<br />
csapatok is részt vesznek. A nagyvállalati<br />
IT-vezetők zöme (a válaszadók 83 százaléka)<br />
ezért a platformok szellemében kezeli az<br />
alkalmazásfejlesztés összetettségét is, hogy<br />
felgyorsítsa a folyamatot – gyakran több<br />
szervezeti egységet is összefogó platformcsapatokat<br />
hoz létre, amelyek önkiszolgáló<br />
módon hozzáférnek a szükséges technológiai<br />
képességekhez.<br />
Egyetért az IT-vezetők túlnyomó többsége<br />
(86 százalék) abban is, hogy ilyen<br />
módon felgyorsítható az alkalmazásfejlesztés,<br />
ezek a technológiák és eszközök<br />
azonban egyúttal tovább bonyolítják a<br />
folyamatot. Automatizálással kerülhető<br />
el, hogy ez ismét szűk keresztmetszetté<br />
váljon. A programozható infrastruktúrát<br />
(Infrastructure as Code, IaC) használó<br />
vállalatok IT-vezetői a konfigurációk következetességét<br />
(46 százalék), a kockázatok<br />
csökkentését (41 százalék) és a hatékonyabb<br />
szoftverfejlesztést (36 százalék)<br />
emelték ki az automatizáció legnagyobb<br />
előnyei között.<br />
Az IaC mellett a felmérésben részt vevő<br />
nagyvállalatok többsége (61 százalék)<br />
DevOps módszereket alkalmaz, hogy a<br />
fejlesztőkörnyezetek szabványosításával és<br />
az alkalmazásszállítás folyamatainak automatizálásával<br />
növelje a hatékonyságot,<br />
a biztonságot és az üzemeltethetőséget,<br />
röviden a fejlesztés kiszámíthatóságát.<br />
Automatizálás és<br />
önkiszolgálás, gyorsabb<br />
szoftverszállítás<br />
Szoros összefüggést talált az önkiszolgáló<br />
platformok és a DevOps eredményessége<br />
között a Puppet jelentése (2020 State of<br />
DevOps) is, amelynek elkészítésében idén<br />
közreműködött a CircleCI. Utóbbi vállalat<br />
a szoftverkód folyamatos integrálásához<br />
és szállításához (CI/CD) ad elosztott<br />
platformot, amellyel a vállalatok a szoftverkiadások<br />
kezelését, tesztelését és<br />
telepítését automatizálhatják. A jelentés<br />
alapjául szolgáló globális felmérésben<br />
ezúttal több mint 2400 vállalati informatikus,<br />
fejlesztő és információbiztonsági<br />
szakember vett részt.<br />
A szervezetek mindig nagy fába vágják<br />
fejszéjüket, amikor az egymástól elszigetelten<br />
dolgozó csapatok DevOps-gyakorlatát<br />
megpróbálják felméretezni, hogy azt<br />
vállalati szintre emeljék. A Puppet felmérése<br />
szerint a platformalapú megközelítés<br />
megkönnyíti a DevOps-gyakorlat vállalati<br />
szabványosítását és kiterjesztését több<br />
alkalmazásfejlesztő csapatra. Bár az ilyen<br />
csapatok támogatásában a platformmodell<br />
viszonylag új megközelítésnek számít, a<br />
vállalatokat hozzásegítheti a legfontosabb<br />
DevOps-célok eléréséhez, a jobb minőségű<br />
és biztonságosabb szoftver könnyebb és<br />
gyorsabb szállításához, állapították meg<br />
a jelentés készítői.<br />
16 | | <strong>2021.05.12.</strong>
DEVOPS / TRENDEK<br />
Puppet Insights: a DevOps teljesítmény mérhető<br />
Egyértelműen erre utal ugyanis, hogy a<br />
DevOps-gyakorlatukat tekintve érettebb<br />
vállalatokról kiderült, közel kétszer annyian<br />
használnak belső platformokat és önkiszolgáló<br />
módon elérhető eszközöket, képességeket,<br />
mint a közepesen érett szervezetek.<br />
Hozzátartozik ehhez, hogy a Puppet 2018-as<br />
jelentésében ismertette DevOps-evolúciós<br />
modelljét, amely érettségük alapján öt<br />
csoportba sorolja a vállalatokat, meghatározza<br />
az adott érettségi szint eléréséhez<br />
nélkülözhetetlen gyakorlatot, módszerek<br />
alkalmazását, valamint azt is, hogy a<br />
szervezetek miként léphetnek előre, a<br />
DevOps-fejlettség következő szintjére.<br />
– A DevOps-gyakorlatukat tekintve<br />
legérettebb vállalatok olyan szerkezeti<br />
változtatásokat vittek keresztül, amelyekkel<br />
mérsékelték technológiai környezetük<br />
komplexitását, az időigényes műveletek<br />
nagy részét automatizálták, és csökkentették<br />
a csapatok közötti átadások számát,<br />
miközben erősítették az alkalmazásszállításban<br />
együttműködő felek közötti bizalmat<br />
is, mondta Alanna Brown, a Puppet fejlesztői<br />
kapcsolatokért felelő igazgatója, a jelentés<br />
egyik szerzője. – Mindezek az alkotóelemek<br />
szükségesek egy olyan házon belüli platform<br />
kiépítéséhez, amely valóban nagyobb<br />
értéket fog adni a szervezetnek. Azok a<br />
vállalatok, amelyek még nem készek a platformalapú,<br />
önkiszolgálást előtérbe helyező<br />
modell bevezetésére, változáskezelő folyamataik<br />
felülvizsgálatával és frissítésével<br />
szintén gyorsíthatnak a szoftverszállításon.<br />
Változáskezelés négy<br />
megközelítésben<br />
Rávilágított a Puppet jelentése arra is,<br />
hogy a jóváhagyási folyamatokat, az automatizáció<br />
mértékét és a kockázatkezelés<br />
technikáit tekintve a vállalatok a változáskezelés<br />
négyféle megközelítésének<br />
valamelyikét alkalmazzák. A négy megközelítés<br />
– üzemeltetés szempontjából érett,<br />
mérnökközpontú, irányításfókuszú és<br />
ad hoc – mindegyike a hatékonyság más<br />
szintjére és másfajta eredményre vezet. Az<br />
ortodox jóváhagyási folyamatok például<br />
nehezítik a hatékony változáskezelést. Az<br />
ilyen merev jóváhagyási folyamatokkal<br />
jellemezhető szervezetek körében kilencszer<br />
nagyobb a rossz hatékonyság problémáival<br />
küzdő vállalatok aránya, mint haladó<br />
szellemű társaik táborában. A kockázatkezelésüket<br />
automatizáló vállalatok például<br />
meggyőződéssel vallják, hogy változáskezelő<br />
folyamataikkal nemcsak a kockázatokat<br />
és a leállások számát csökkentették,<br />
hanem a gyorsaságot is elérik, amelyet az<br />
üzlet ezen a téren elvár.<br />
– Legutóbbi felmérésünk során olyan<br />
adatokat gyűjtöttünk, amelyek szoros<br />
összefüggést mutatnak a változáskezelés<br />
gyakorlata és a szervezet eredményessége<br />
között, mondta Michael Stahnke, a CircleCI<br />
platformfelelős alelnöke. – A kutatás egyik<br />
legfontosabb eredményének tartom, hogy<br />
bizonyítékot találtunk arra, hogy folyamatos<br />
integrációval és automatizálással<br />
a vállalatok elsődleges változáskezelő<br />
mechanizmusuk hatásfokát is javíthatják.<br />
Első pillantásra ezért meglepőnek tűnhet,<br />
hogy éppen a legjobb eredményeket elérő<br />
csapatok a legkevésbé elégedettek változáskezelő<br />
folyamataikkal. De ez azzal<br />
magyarázható, hogy a változáskezelés<br />
hagyományos módszereit alkalmazó szervezetekkel<br />
szemben pontosan ők azok,<br />
akik folyamatos fejlődésre és javulásra<br />
törekednek.<br />
A jelentés további figyelemreméltó<br />
megállapításokat is tartalmaz. A válaszadó<br />
informatikai szakemberek 63 százaléka<br />
mondta, hogy vállalatánál legalább egy<br />
belső, önkiszolgáló platformot használnak,<br />
de a szervezetek 60 százalékánál már 2–4<br />
ilyen platform működik. Hatszor gyakrabban<br />
fordulnak elő ezek a platformok a<br />
DevOps-gyakorlatukat tekintve érettnek<br />
minősülő vállalatoknál, mint más szervezeteknél,<br />
ami talán kevéssé meglepő.<br />
Utóbbiak a vállalaton belüli szabványosítás,<br />
a szükséges technológiai képességek és<br />
az idő hiányával magyarázták, miért nem<br />
építettek még ki ilyen platformot. Az alkalmazásfejlesztés<br />
folyamatába a biztonságot<br />
is teljesen integráló vállalatok 45 százaléka<br />
jelentette ki, hogy a szoftverek kritikus<br />
sérülékenységeit egy napon belül orvosolni<br />
tudja. A biztonságot csak kismértékben<br />
integráló szervezetek mindössze negyede<br />
mondhatja el magáról ugyanezt.<br />
<strong>2021.05.12.</strong> | | 17
KELENHEGYI<br />
PÉTER<br />
KORMÁNYZATI INFORMATIKA / INTERJÚ<br />
Kódolj határok nélkül!<br />
A Belügyminisztérium és a NISZ Zrt. idén is meghirdette nyílt forráskódú programozó<br />
versenyét, amelyre kétszer annyi nevezés érkezett, mint a tavalyi, első verseny<br />
alkalmával. A zsűrizés döntő szempontjai a felhasználói élmény, a kódminőség, a<br />
dokumentáció, a feladatmegoldás és a továbbfejleszthetőség voltak.<br />
Tavalyi tapasztalatok alapján sok<br />
középiskolás diák tulajdonképpen<br />
csak a versenyt megelőző felkészülés<br />
során ismerkedett meg az olyan<br />
nyílt forráskódú szoftverekkel, mint a<br />
Linux, a LibreOffice vagy az Apache webkiszolgáló<br />
alkalmazás, mivel ezek nem<br />
jutnak hangsúlyos szerephez a középiskolai<br />
tanulmányokban. Újdonság volt, hogy idén<br />
felsőoktatási kategóriát is létrehoztak. A<br />
verseny kapcsán Hajzer Károly informatikai<br />
helyettes államtitkárral a nyílt forráskódú<br />
szoftverek államigazgatási használatáról<br />
beszélgettünk.<br />
<strong>Computerworld</strong>: Miért egészítette ki<br />
idén a versenyt felsőoktatási kategóriával<br />
a Belügyminisztérium és a<br />
NISZ?<br />
Hajzer Károly: A tavalyi sikerek után úgy<br />
éreztük, hogy szükséges lenne a fiatalok<br />
szélesebb körét is bevonni a versenybe,<br />
amely egyszerre szolgál edukációs célokat<br />
és a nyílt forráskódú rendszerek népszerűsítését,<br />
valamint a versenyre készülő<br />
baráti társaságok összekovácsolódását.<br />
Persze mindez nem titkoltan arra is lehetőséget<br />
ad, hogy olyan fiatalokkal találkozzunk,<br />
akik nemsokára megjelennek a<br />
munkaerőpiacon.<br />
CW: Teljesítette a kezdeményezés az<br />
induláskor kitűzött célokat?<br />
HK: Úgy érezzük, igen. Nagyon sok tehetséges<br />
fiatallal találkoztunk, akik számára<br />
a verseny megmérettetés, a feladatok elvégzése<br />
pedig öröm volt. A mi céljaink is<br />
maximálisan teljesültek, hiszen sikerült<br />
népszerűsíteni az eddig szigetszerűen<br />
működő nyílt forráskódú alkalmazásokat:<br />
videókonferencia-rendszereket, irodai csomagokat,<br />
időpontfoglaló alkalmazásokat,<br />
csevegőprogramokat. A versenyzők<br />
körében olyan fiatalokat is megismerhettünk,<br />
akiknek gyakornoki munkát vagy<br />
álláslehetőséget fogunk felkínálni.<br />
CW: Jelenleg milyen szerepet töltenek<br />
be a nyílt forráskódú megoldások a<br />
hazai közigazgatásban?<br />
HK: Egyes szoftverek a háttérből szolgálják<br />
ki a felhasználókat, másokkal pedig mindennapi<br />
tevékenységük során találkozhatnak. A<br />
közigazgatásban szinte valamennyi szerverünk<br />
nyílt forráskódú operációs rendszeren<br />
fut és gyakran az adatbázis-kezelő, illetve<br />
a szövegszerkesztő alkalmazásaink is nyílt<br />
forráskódú szoftverek. Ahol megoldható,<br />
ezekkel váltjuk ki a lényegesen drágább zárt<br />
kódú alkalmazásokat.<br />
CW: Miért bíznak abban, hogy a nyílt<br />
szabványok egyre inkább elterjednek?<br />
HK: Elsősorban azért, mert ezek a szoftverek<br />
évről évre egyre jobbak és kiforrottabbak<br />
lesznek. Másodsorban a gazdasági<br />
kényszer is fontos szempont. Mindemellett<br />
a nyílt forráskódú alkalmazások lehetővé<br />
teszik a költségek minimalizálását.<br />
CW: Mely államok a legaktívabbak<br />
az ilyen jellegű államigazgatási fejlesztésekben?<br />
HK: Magyarország a szabad szoftverek<br />
használatát tekintve az élenjáró államok<br />
közé tartozik. Szerverparkunkat szabad<br />
szoftverekre, illetve felhőalkalmazásokra<br />
építjük, de a felügyeleti rendszer is nyílt<br />
forráskódú, ezzel biztosítjuk a szállítósemlegességet.<br />
Minden bizonnyal más országokban<br />
is érvényesül ez a törekvés, de ezzel<br />
kapcsolatban nem gyűjtünk adatokat.<br />
CW: Van-e arra példa, hogy magyar<br />
fejlesztők közigazgatási termékeit használják<br />
más európai tagállamok?<br />
HK: A kooperáció, az adat- és technológiacsere<br />
ellenére minden állam igyekszik a<br />
saját lábára állni, saját fejlesztőire támaszkodni.<br />
Mi is átadjuk a saját megoldásainkat,<br />
ám a közigazgatás olyan terület, amely<br />
erősen függ az adott állam jogrendjétől.<br />
Noha az uniós törekvések az egységesülést<br />
Hajzer Károly<br />
informatikai helyettes<br />
államtitkár, BM<br />
szorgalmazzák, országonként más-más<br />
tulajdon-, család- vagy például földjogi<br />
szabályozásokhoz kell igazodni. Az eljárások<br />
pedig minden esetben a személyazonosítással<br />
kezdődnek. Magyarország<br />
világszínvonalú személyazonosító rendszerrel<br />
rendelkezik, amellyel a környékbeli<br />
országokat időben is megelőzte. Jóllehet<br />
ezt a tudást szívesen átadnánk másoknak<br />
is, de mivel minden ország a maga alapnyilvántartására<br />
épít, a közigazgatásban<br />
aligha valósulhat meg efféle transzport.<br />
Olyan alkalmazások átvételére, mint az<br />
útvonal-nyilvántartás, természetesen van<br />
példa, ilyeneket egységesen használnak a<br />
világ minden táján. A közigazgatási rendszerek<br />
azonban éppen úgy nem egységesíthetők,<br />
ahogyan pénzintézetek sem vennék<br />
át egymás megoldásait annak ellenére,<br />
hogy azok alapelveikben megegyeznek.<br />
A szűken vett közigazgatást szolgáló<br />
termékek mellett a LibreOffice irodai<br />
programcsomag kapcsán a NISZ Zrt. nyílt<br />
forráskódú rendszerek szakterületének<br />
fejlesztőcsapata az elmúlt években átütő<br />
sikereket ért el az alkalmazások továbbfejlesztésében<br />
és az interoperabilitási bug<br />
feltárásában is. A programcsomag NISZ<br />
Zrt. által fejlesztett verziója már az egész<br />
világon elérhető.<br />
18 | | <strong>2021.05.12.</strong>
KORMÁNYZATI INFORMATIKA<br />
OECD-HÍREK<br />
Európai kitekintő<br />
A hatóságok és a lakosság kapcsolatára is hatással van a koronavírus-járvány.<br />
Összeállításunkban a Digitális Jólét Program Digitális Krónika című kiadványát is szemléztük.<br />
Már a koronavírus-járvány előtt<br />
megkezdődött egyes adóigazgatási<br />
folyamatok digitalizációja, amelyek<br />
eredményeként számos országban többek<br />
között az adóhatósággal történő kommunikáció,<br />
kapcsolattartás több mint háromnegyede<br />
immár elektronikus csatornákon<br />
valósult meg. Az ágazatot érintő elektronizáció<br />
azonban ennek ellenére sem öltött<br />
olyan méreteket, ami a járvány kezdetén<br />
teljesen zökkenőmentes, valamennyi területre<br />
kiterjedő ügyintézést biztosított volna.<br />
Emiatt egyrészt jelentős munkamenet-átszervezési<br />
feladatok hárultak az adóhatóságokra,<br />
másrészt új, rendkívüli elemekkel<br />
is bővült a szervek feladat- és hatásköre. A<br />
helyzetet tovább nehezítette, hogy a járvány<br />
épp az adóbevallási időszakban futott fel.<br />
A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési<br />
Szervezet (OECD) tanulmánya azt<br />
vizsgálta, hogy az adóigazgatás digitalizálásának<br />
milyen hatásai voltak a Covid-19-<br />
válsággal összefüggésben. Összességében<br />
elmondható, hogy az adóhatóságok többsége<br />
eredményesen és gyorsan reagált<br />
a kihívásokra, a távmunkában dolgozók<br />
száma átlagosan 60 százalékkal nőtt. A<br />
dokumentum kitér a szolgáltatások megjelenési<br />
formáiban, a kockázatkezelési folyamatokban,<br />
a távmunkát végzők számában,<br />
az alkalmazott informatikai rendszerekben<br />
bekövetkező változásokra és eredményekre.<br />
Tudomány,<br />
technológia, innováció<br />
Az OECD a koronavírus-járvány várható<br />
hosszú távú hatásait vizsgálja öt különböző<br />
aspektusból a tudomány, a technológia és az<br />
Vega, az EU-s<br />
szuperszámítógép<br />
Április 21-én ünnepélyes keretek<br />
között működésbe helyezték az EU<br />
első szuperszámítógépét a szlovéniai<br />
Mariborban. A 17,2 millió euró összegű<br />
beruházás közös uniós és tagállami<br />
forrásból valósult meg. A Vega<br />
mellett az európai nagy teljesítményű<br />
számítástechnikai közös vállalkozás<br />
(EuroHPC) további hét helyszínen<br />
támogatja HPC-központ létrehozását<br />
az Európai Unió területén (Bulgáriá-<br />
ban, Csehországban, Finnországban,<br />
Olaszországban, Luxemburgban,<br />
Portugáliában és Spanyolországban).<br />
innováció (TTI) területén. Az egyes vizsgálati<br />
dimenziók közé tartozik a finanszírozás;<br />
a digitális technológiák és a mesterséges<br />
intelligencia alkalmazása a kutatások és<br />
innovációk során; a tudományos, technológiai<br />
és innovációs rendszerek jövőbeli<br />
nyitottsága, teljessége és globális természete;<br />
a várható jövőbeli politikai irányok;<br />
továbbá a koronavírus-járvány hatására<br />
bekövetkező szakstratégiai változások.<br />
A tanulmány azt is feltárja, hogy a TTI-vel<br />
összefüggő szakpolitikák hogyan alakíthatók<br />
át, mivel az olyan sajátosságok, mint<br />
az ellenálló képesség, rugalmasság, a<br />
környezeti fenntarthatóság és a befogadás<br />
(inkluzivitás) egyre hangsúlyosabb célkitűzéssé<br />
váltak az elmúlt időszakban. Ez<br />
magában foglal olyan újszerű adatgazdálkodási<br />
módszereket és különböző digitális<br />
megoldásokat is, amelyek ösztönözhetik a<br />
hatékonyabb szakpolitikai tervek és intézkedések<br />
kialakítását, majd elfogadását a<br />
tudománnyal, technológiával és innovációval<br />
összefüggésben.<br />
A felgyorsult technológiai fejlődés a<br />
közszférát is jelentős kihívások elé állítja.<br />
A szervezet tanulmánya a közszférában<br />
dolgozók kompetenciafejlesztési keretrendszerét<br />
mutatja be. A három fő pillérre épülő<br />
megközelítés olyan környezet létrehozásához<br />
nyújt támpontokat, amely<br />
• ösztönzi a digitális átalakulást,<br />
• olyan készségeket és kompetenciákat<br />
rögzít, amelyek megalapozzák a digitális<br />
kormányzati megoldásokat és folyamatokat,<br />
valamint<br />
• külön kitér a „digitális munkaerő” mint<br />
bázis megteremtésére (képzésére) és<br />
fenntartására.<br />
A jó digitális kormányzáshoz, digitális<br />
igazgatáshoz szükséges kompetenciák és<br />
készségek ötszintes rendszere hatékonyan<br />
hozzájárulhat a hazai közszolgálati (kompetencia)<br />
keretek kialakításához és további<br />
fejlesztéséhez.<br />
Netre fel!<br />
Számos kutatás igazolja, hogy az idősebb<br />
korosztály tagjai gyermekeikre és unokáikra<br />
hallgatnak, ha a digitális világban<br />
szeretnének eligazodni, sokszor az ezzel<br />
kapcsolatos ügyeik intézésével is a fiatalabbakat<br />
bízzák meg. Az ő digitális készségeik<br />
fejlesztésére indított országos<br />
kampányt a hírközlési hatóság (NMHH).<br />
A Netre fel! központi része egy weboldal,<br />
amely a szenior nethasználóknak is<br />
érthető és könnyen áttekinthető tudástárként<br />
működik. Ezen túl a közösségi és a<br />
hagyományos média eszközeivel, valamint<br />
podcasttal is támogatják a 65 év felettiek<br />
digitális felzárkózását.<br />
Az NMHH egy korábbi kutatása szerint a<br />
nagymamák 82, a nagypapák 78 százaléka<br />
rendelkezik ugyan mobiltelefonnal, de az<br />
idős nők mindössze 12, a férfiak 14 százaléka<br />
képes vagy lenne képes egyedül elboldogulni<br />
egy okostelefon funkcióival.<br />
<strong>2021.05.12.</strong> | | 19
KIS<br />
ENDRE<br />
INFORMÁCIÓS TÁRSADALOM / AI-SZABÁLYOZÁS<br />
Kód és etika<br />
Adatok és algoritmusok alkotják a mesterséges intelligenciát, amely magától<br />
nem válik sem elfogulttá, sem pártatlanná, minden a létrehozó emberen múlik.<br />
A technológia etikus és transzparens alkalmazásához ezért szabályozásra is<br />
szükség lesz, de a fejlődés korlátozása nélkül. Európa AI-rendelete kockázatalapú<br />
megközelítéssel készül.<br />
Évtizedek óta létezik, a mesterséges<br />
intelligencia képességei mégis mostanában,<br />
a számítási teljesítmény<br />
gyors növekedésével kezdenek igazán<br />
kibontakozni. Ma már látjuk, hogy az AI az<br />
egészségügytől kezdve a közlekedésen és a<br />
logisztikán, a gyártó- és az energiaiparon, a<br />
mezőgazdaságon és a turizmuson, a kereskedelmen<br />
és a médián át a kiberbiztonságig<br />
az élet minden területén új távlatokat nyit.<br />
Egyúttal azt is jobban értjük, hogy a technológia<br />
alkalmazása a hatalmas lehetőségekhez<br />
mérhető kockázatokat is hordoz.<br />
Az Európai Unió a megbízható mesterséges<br />
intelligencia globális központjává<br />
válna, ezért a világon elsőként olyan jogi<br />
keretrendszert és koordinációs tervet készít,<br />
amely a tervek szerint garantálni fogja<br />
az emberek és a szervezetek biztonságát<br />
és alapvető jogait, miközben az AI további<br />
térhódítását, a technológiai beruházásokat<br />
és innovációt is elősegíti a tagállamokban.<br />
Több mint két év előkészítő munka<br />
eredményeként az Európai Bizottság idén<br />
áprilisban tette közzé törvényjavaslatát<br />
(Proposal for a Regulation laying down<br />
harmonised rules on artificial intelligence<br />
– Artificial Intelligence Act), amely<br />
az AI-rendszerekben megjelenő, pontosan<br />
meghatározott kockázatok kezelését<br />
arányosan és rugalmasan szabályozza,<br />
ezáltal világszinten is meghatározó szabvánnyá<br />
válhat. A koordinációs terv (Coordinated<br />
Plan on Artificial Intelligence 2021<br />
Review) pedig a törvénymódosításokat és<br />
beruházásokat körvonalazza tagállamok<br />
szintjén, amelyek szükségesek ahhoz, hogy<br />
Európa vezető helyet foglalhasson el az<br />
emberközpontú, fenntartható, biztonságos,<br />
befogadó és megbízható mesterséges<br />
intelligencia fejlesztésében.<br />
Kockázatok négy szinten<br />
Az uniós AI-törvény tervezete a mesterséges<br />
intelligenciára épülő rendszereket<br />
az elfogadhatatlantól a minimálisig négy<br />
kockázati szintre sorolja, és előírja, hogy<br />
a használatukra kialakított szabályokat<br />
minden tagállam egységesen alkalmazza.<br />
Elfogadhatatlan kockázatokat hordoznak,<br />
ezért tiltottak lesznek azon AI-rendszerek,<br />
amelyek egyértelműen veszélyeztethetik<br />
az emberek biztonságát, megélhetését<br />
és jogait. Ebbe a kategóriába tartoznak az<br />
ember szabad akaratát befolyásoló vagy<br />
megkerülő, manipulatív alkalmazások<br />
(például játékok, amelyek hangalapú<br />
segítségnyújtással veszélyes viselkedésre<br />
bátoríthatnak kiskorúakat), valamint az<br />
olyan rendszerek, amelyeket a kormányok<br />
a polgárok „társadalmi” pontozására<br />
használhatnak.<br />
Magas kockázati besorolást kapna a<br />
tervezet szerint az AI-rendszerek másik<br />
csoportja, amely szintén az emberek<br />
épségét veszélyeztetheti, illetve jogait<br />
csorbíthatja. A javaslat példákon mutatja<br />
be, hogy a törvény pontosan milyen alkalmazásokat<br />
sorolna erre a kockázati szintre.<br />
Ide tartoznának a kritikus infrastruktúrák,<br />
közöttük a közlekedés mesterséges intelligenciára<br />
épülő alkalmazásai és az olyan<br />
termékek biztonsági alkotóelemei, mint<br />
például a sebészeti robotok, amelyek nyilvánvalóan<br />
veszélyeztethetik az emberek<br />
életét vagy egészségét.<br />
Velük egy csoportba kerülnének a különböző<br />
kérelmek – például felvételik, vizsgák,<br />
álláshirdetésekre és más pályázatokra<br />
beadott jelentkezések, hiteligénylések –<br />
elbírálását a köz- és a versenyszférában<br />
részben vagy teljesen automatizáló AI-rendszerek,<br />
mivel pontozásukkal, döntéseikkel<br />
közvetlenül befolyásolhatják az emberek<br />
életét, oktatáshoz, munkához és más<br />
lehetőségekhez, szolgáltatásokhoz való<br />
hozzáférését. Ugyancsak ebbe a kategóriába<br />
tartoznának a határvédelem és az<br />
idegenrendészet AI-alkalmazásai, amelyek<br />
az utazási dokumentumok hitelességét ellenőrzik<br />
és a menedékkérelmek elbírálását<br />
támogatják. Magas kockázati besorolásúak<br />
lennének továbbá az igazságszolgáltatásban<br />
és a demokratikus folyamatokban<br />
alkalmazott AI-rendszerek is.<br />
Forgalmazásuk engedélyezéséhez a<br />
magas kockázati besorolású AI-rendszereknek<br />
szigorú követelményeknek kell<br />
majd eleget tenniük. A kockázatok felmé-<br />
20 | | <strong>2021.05.12.</strong>
INFORMÁCIÓS TÁRSADALOM / AI-SZABÁLYOZÁS<br />
réséhez és kezeléséhez például megfelelő<br />
képességekkel kell bírniuk, és minőségi<br />
adatkészletekkel dolgozniuk az elfogulás,<br />
a hátrányos megkülönböztetés elkerüléséhez.<br />
Naplózniuk kell minden tevékenységet,<br />
hogy követhető legyen, miként jutnak<br />
adott eredményre, és megfelelő emberi<br />
felügyelet mellett lesznek alkalmazhatók.<br />
A hatóságoknak részletes dokumentációt<br />
kell kapniuk a megfelelőség ellenőrzéséhez,<br />
de a felhasználókat is világosan és kellő<br />
mértékben tájékoztatni kell a mesterséges<br />
intelligencia alkalmazásáról. Az AI-rendszerek<br />
kimagasló robusztussága, biztonságossága<br />
és pontossága is alapelvárás lesz<br />
ezen a szinten.<br />
A távoli biometrikus azonosításra<br />
alkalmas AI-rendszereket a törvénytervezet<br />
külön is kiemeli ebben a magas kockázati<br />
kategóriában, és használatukat szigorú<br />
feltételekhez köti. Rendészeti célú, valós<br />
idejű alkalmazásuk a köztereken elvben<br />
tilos lesz. A hatóságok ettől csak kivételes<br />
esetekben és pontosan előírt módon<br />
térhetnek el – ha például elveszett gyermeket<br />
vagy veszélyes bűnözőt keresnek,<br />
illetve közvetlen terrorfenyegetés elhárításán<br />
dolgoznak. Azonban ilyen esetekben<br />
is bírói felhatalmazást vagy más független<br />
testület engedélyét kell kérniük, amely<br />
pontosan meghatározza, hogy hol és<br />
mennyi ideig, milyen adatbázisokban<br />
keresve végezhetnek ilyen megfigyelést.<br />
Mérsékelten kockázatosnak minősülő<br />
AI-rendszereknek a javaslat szerint az<br />
átláthatóság tekintetében kell majd speciális<br />
követelményeknek megfelelniük. A<br />
csevegőrobotok (chatbotok) esetében<br />
például figyelmeztetni kell a felhasználókat,<br />
hogy géppel társalognak, és lehetővé<br />
tenni, hogy ennek ismeretében folytassák<br />
az interakciót vagy visszalépjenek. A<br />
törvényjavaslat a minimális kockázatot<br />
hordozó alkalmazások – például videójátékok,<br />
levélszemét-szűrők – szabad<br />
használatát engedi, mivel ezek nem, vagy<br />
csak elenyésző mértékben veszélyeztethetik<br />
az emberek jogait vagy biztonságát.<br />
Az AI-rendszerek nagy többsége ebbe a<br />
kategóriába tartozik.<br />
Az Európai Bizottság javasolja, hogy<br />
az AI-törvény szabályainak betartását a<br />
tagállamokban kompetens piaci hatóságok<br />
figyeljék, és az Európai Mesterséges Intelligencia<br />
Tanács létrehozását is ajánlja, amely<br />
a megfelelés megkönnyítéséhez AI-szabványok<br />
kidolgozását kezdeményezné, az<br />
alacsony kockázati szintű mesterségesintelligencia-alkalmazások<br />
készítéséhez<br />
és használatához pedig önkéntes alapon<br />
követhető etikai kódex is készülne.<br />
Precíziós szabályozás<br />
Márciusban és áprilisban az IBM is az AI<br />
szabályozásának különböző vonatkozásait<br />
és lehetőségeit tárgyalta régiós sajtóbeszélgetésein,<br />
azonban a technológia<br />
egyik vezető szállítójaként a témával korábbról<br />
behatóan foglalkozik.<br />
Bár a technológia kiterjedtebb szabályozásával<br />
az amerikaiak és az európaiak<br />
kevesebb mint 10 százaléka ért egyet, az<br />
Egyesült Államokban a megkérdezettek<br />
60 százaléka, az Európai Unióban pedig<br />
a válaszadók 70 százaléka támogatja a<br />
mesterséges intelligencia – és más technológiák<br />
– célzott, precíziós regulázását,<br />
derült ki például a felmérésből, amelyet<br />
a Morning Consult tavaly készített az IBM<br />
Policy Lab megbízásából.<br />
Az amerikaiak 74 százaléka és az uniós<br />
állampolgárok 85 százaléka szerint a<br />
mesterséges intelligenciának átláthatónak<br />
és megmagyarázhatónak kell lennie,<br />
és nagy többségük azzal is egyetért, hogy<br />
az AI-rendszereket fejlesztő és forgalmazó<br />
vállalatokat a megfelelő információk<br />
közzétételére kell kötelezni. Négy európai<br />
közül három és az amerikaiak kétharmada<br />
támogatja az olyan szabályok bevezetését,<br />
mint a kockázatfelmérés, a bevezetés<br />
előtti tesztelés az elfogultság, illetve a<br />
méltányosság ellenőrzésére, valamint a<br />
fogyasztók tájékoztatása a döntéshozatali<br />
folyamatban használt mesterséges<br />
intelligenciáról.<br />
Tavaly januárban az IBM az AI-szabályozásról<br />
alkotott nézetét (Precision Regulation<br />
for Artificial Intelligence) is ismertette.<br />
Rámutatott többek között arra, hogy a<br />
piacra kerülő mesterségesintelligenciamegoldások<br />
életciklusának különböző<br />
szakaszaiban a vállalatok a kutatástól és<br />
fejlesztéstől kezdve a modellek tanításán,<br />
menedzselésén és üzemeltetésén át az<br />
AI gyakorlati, kereskedelmi alkalmazásáig<br />
más-más szerepet töltenek be – akár szállítók,<br />
akár birtoklók, azaz felhasználók, vagy<br />
mindkét kalapot hordják –, és ennek alapján<br />
az adott AI-rendszer kockázati szintjét<br />
alapul vevő precíziós szabályozást javasolt<br />
a terület számára.<br />
Hasonló javaslatot fogalmazott meg az<br />
Európai Bizottság is az AI-törvény tervezetében,<br />
ami jó kiindulópontnak ígérkezik a<br />
szabályozás véglegesítéséig vezető úton. A<br />
leendő törvénynek megfelelésüket a szervezeteknek<br />
azonban tanúsítaniuk is kell<br />
majd, ezért ennek megkönnyítéséhez – és<br />
ettől függetlenül a méltányos, elfogulatlan<br />
és elszámoltatható mesterséges intelligencia<br />
fejlesztéséhez és használatához –<br />
az IBM nyílt forráskódú eszközkészleteket<br />
(AI 360 Toolkit) készített. AI FactSheet<br />
360 kutatási projektjében pedig olyan<br />
tájékoztatókat állít össze partnereivel az<br />
AI-modellek és -szolgáltatások létrehozásához<br />
és bevezetéséhez, amelyek szintén<br />
a transzparencia, az irányíthatóság és a<br />
mesterséges intelligenciába vetett bizalom<br />
erősítését segítik a különböző használati<br />
esetekben. Ezek az AI-adatlapok – az<br />
újabbak készítéséhez kidolgozott módszertanhoz<br />
hasonlóan – szintén elérhetők az<br />
IBM felhőjében.<br />
<strong>2021.05.12.</strong> | | 21
INFORMÁCIÓS TÁRSADALOM<br />
KOPINT-DATORG<br />
Megbízható háttércsapat<br />
az e-közigazgatási szolgáltatások<br />
fejlesztésében<br />
A Kopint-Datorg Kft. tizenöt éve az e-közigazgatási<br />
fejlesztések megbízható háttércsapata – innovatív informatikai<br />
megoldásokkal az űrlap-technológiától az automatizált<br />
ügyintézési folyamatokig.<br />
AKopint-Datorg Kft. a Belügyminisztérium<br />
szakmai felügyelete alatt<br />
működő NISZ Zrt. leányvállalatai<br />
közül a legkisebb: állandó létszáma mindössze<br />
80 fő. – Nálunk nemcsak szlogen<br />
a „megbízható, pontos csapat”, hanem<br />
valóban mindig határidőre, magas színvonalon<br />
teljesítjük feladatainkat, így a vállalat<br />
az elektronikus közigazgatás hazai<br />
modernizálását célzó informatikai<br />
fejlesztések állandó szereplője, emeli ki<br />
Tolnay Roland, a Kft. ügyvezetője.<br />
A cégnél futó projektek jelentős részének<br />
alapját a saját fejlesztésű iFORM intelligens<br />
űrlap-technológia képezi. Az iFORM<br />
űrlap-technológia három modulból épül fel,<br />
amelyek az adatgyűjtési folyamat különböző<br />
munkafázisaihoz kapcsolódnak az űrlap<br />
elkészítésétől kezdődően az űrlap központi<br />
menedzselésén át a felhasználónál megjelenő<br />
kitöltési felület biztosításáig.<br />
iFORM-alapú megoldásokkal találkozhatnak<br />
az ügyfelek például a Cégkapu<br />
regisztráció alkalmával vagy a központi<br />
ügyintézési felületeken, de az Önkormányzati<br />
ASP űrlapkezelő rendszere, az Országos<br />
Rendőr-főkapitányság InNOVA ügyintézési<br />
portálja, valamint az állami tisztviselők eHR<br />
rendszere is a kft. által fejlesztett technológiára<br />
épül. Kiemelten fontos a felhasználók<br />
folyamatos szakmai támogatása, így számos<br />
oktatási videó, valamint az iFORM űrlapszerkesztéshez<br />
kapcsolódó tudásmegosztó<br />
portál is segíti a technológiát alkalmazó<br />
szervezetek munkatársait.<br />
Élethelyzetek és<br />
megoldások<br />
A cég tevékenysége szerteágazó, hiszen<br />
az alkalmazásfejlesztés teljes vertikuma<br />
mellett jelentős tudással és tapasztalattal<br />
rendelkezik az elektronikus aláírási technológia<br />
területén, részt vesz a KSH ELEKTRA<br />
elektronikus adatgyűjtési rendszerének<br />
továbbfejlesztésében, ellátja az Országos<br />
Bírói Hivatal Bírósági Integrált Információs<br />
Rendszer központi alkalmazásüzemeltetési,<br />
támogatási feladatait is. Részt vett a<br />
Magyar Vöröskereszt vizsgaszervezéshez<br />
kapcsolódó tevékenységeinek elektronizálásában,<br />
emellett Budapest Főváros<br />
Kormányhivatala megbízásából ellátja<br />
számos, saját fejlesztésű kereskedelmi,<br />
engedélyezési, e-ügyintézési rendszer teljes<br />
körű üzemeltetését, szoftverkövetését és<br />
továbbfejlesztését.<br />
Az informatika – mint az egyik leggyorsabban<br />
változó iparág – a pandémia hatására<br />
még nagyobb szerephez jutott az<br />
elmúlt időszakban. Felértékelődtek mindazon<br />
technológiai megoldások, amelyek<br />
közvetlen emberi érintkezés nélkül nyújtanak<br />
segítséget egy-egy élethelyzet<br />
megoldásában. Ezt szolgálja az Automatikus<br />
Közigazgatási Döntéshozatali rendszer<br />
projekt is, amelynek célja egy olyan<br />
központi automatizált rendszer létrehozása,<br />
amelynek segítségével a közigazgatási ügy<br />
elindítása és lezárása közötti ügyintézési<br />
lépések emberi beavatkozás nélkül történhetnek<br />
meg. A pilotprojekt keretében olyan<br />
ügytípusok vizsgálata történik, amelyek<br />
esetében a szükséges részletes jogi, igazgatási,<br />
technikai és integrációs szempontú<br />
elemzések elvégzését követően indokolt<br />
lehet a jelenlegi papíralapú vagy részben<br />
elektronizált folyamatok teljes körű automatizálása.<br />
Ezzel jelentősen csökken az<br />
ügyintézési idő, valamint egyszerűsödnek a<br />
közigazgatási szerveknél végrehajtott és az<br />
Tolnay Roland<br />
ügyvezető,<br />
Kopint-Datorg Kft.<br />
ügyféloldali folyamatok egyaránt. A projekt<br />
hosszú távú célja, hogy feltérképezze<br />
mindazon közigazgatási ügyeket, amelyekre<br />
az automatizált döntéshozatali rendszer<br />
működése kiterjeszthető, ezzel jelentősen<br />
hozzájárulva a bürokráciacsökkentéshez.<br />
Speciális szerepkörben<br />
Emellett a közelmúltban a cég feladatköre<br />
jelentősen kibővült a szabályozott<br />
elektronikus ügyintézési szolgáltatások<br />
igénybe vételi feltételeinek ellenőrzésével,<br />
a csatlakozó szervezetek nyilvántartásával,<br />
valamint a nem a Kopint-Datorg Kft. által<br />
fejlesztett alkalmazásokhoz kapcsolódó<br />
minőségbiztosítási feladatok ellátásával.<br />
Tolnay Roland ügyvezető szerint a kft.<br />
speciális szerepkörben van: mivel fejlesztéseik<br />
általában egy-egy közigazgatási szerv<br />
elektronikus szolgáltatásába épülnek be, így<br />
kiemelten fontos számukra, hogy könnyen<br />
átlátható, ügyfélbarát alkalmazásokat<br />
hozzanak létre, hiszen ezzel hozzájárulnak<br />
az e-közszolgáltatások pozitív megítéléséhez,<br />
valamint áttételesen a szolgáltatást<br />
nyújtó szerv reputációjának növeléséhez<br />
is a végfelhasználók körében. A vállalat<br />
hosszú távú célja, hogy tovább erősítse az<br />
e-közigazgatási fejlesztésekben betöltött<br />
szerepét, valamint elmélyítse a szakmai<br />
műhelyében meglévő, szerteágazó szakmai<br />
tudást, és bővítse a már eddig is széles<br />
körű szakmai portfólióját, a szolgáltatási<br />
színvonalának további emelése mellett.<br />
22 | | <strong>2021.05.12.</strong>
ELŐFIZETÉS<br />
12 hó • 11 340 Ft<br />
6 hó • 5 700 Ft<br />
3 hó • 2 865 Ft<br />
Informatika a versenyképességért<br />
piacter.project029.com • terjesztes@project029.com • +36 1 577 4300<br />
<strong>Computerworld</strong>HUN computerworld.hu computerworldhu computerworld---hungary<br />
Az előfizetés időtartama alatt az előfizetés nem mondható fel. További információért hívja a 06-1/577-4301,<br />
nem emelt díjas telefonszámot, vagy írjon a terjesztes@project029.com e-mail címre. Megrendelése<br />
egyben önkéntes adatközlés is. Az adatközlő hozzájárul, hogy közölt adatait a kiadó előfizetői<br />
névjegyzékében nyilvántartsa, és számára előfizetésekkel, akciókkal kapcsolatos tájékoztatókat küldjön.<br />
Megrendelésével továbbá hozzájárul, hogy a kiadó tájékoztató- és reklámanyagokat küldjön, és az itt<br />
közölt adatokat marketingcélból a hozzájárulás visszavonásáig kezelje. Az adatközlés a kiadó címére<br />
(Project029 Magyarország Szolgáltató Kft. 1374 Budapest 5, Pf. 578) írt levéllel bármikor visszavonható.<br />
Minden jog fenntartva!