római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
szelvénye fedi le) és a DDM-100 száz méter rácstávolságú raszteres állomány képezte.<br />
Geológiai fedvényként a Magyar Állami Földtani Intézet geológiai szelvényeit (a Balatonfelvidék<br />
földtanára vonatkozó 1:50.000 térképével, 430 valamint a Magyarország genetikus<br />
talajtérképe című kötet térképlapját 431 ) használtam. Mindemellett a régészeti anyagokat, az<br />
MRT köteteiben közölt térképvázlatokat, illetve <strong>történeti</strong> térképeket is elemeztem (a 189<br />
lelőhelyre vonatkozó részletes adatokat ld. a 4. és 5. Függelék összefoglaló táblázataiban).<br />
4.3.1 FENNÁLLÁSI IDŐ<br />
A villagazdaságok és telepek tényleges fennállási ideje a legtöbb esetben, különösen a<br />
csupán a régészek bejárása során lokalizált lelőhelyek esetén, pontosan nem<br />
meghatározható, itt az esetlegesen előkerülő leletek (pl. érmek, edénytöredékek) korára<br />
hagyatkozhattam: a vizsgálatomban a fennállási idő tehát azt mutatja, hogy a leletek<br />
alapján az adott lelőhely az adott évszázadban bizonyosan fennállt, az adatok azonban<br />
leletek hiányában nem pontosíthatóak (1.16 és 4.46-4.49 ábra). 432<br />
Célom az ismert leletek, épületek korának összegyűjtése volt, amely jól<br />
reprezentálja az 1. századi korai, megtelepedési időszakot a provincia életében: itt csak<br />
kevés teleppel, illetve veteránvillával (pl. Gyulafirátót) találkozunk, ezek is inkább a<br />
század második felére keltezhetőek. 433 Az 1. századi ismert villagazdaságok kis száma<br />
valószínűleg a korai kőépítkezések hiányának is betudható. 434 A romanizálódás 2. századi<br />
fellendülésével és a 3. századi viszonylagos gazdasági felvirágzás idején megugranak a<br />
leletek. Szintén sok lelet került elő a viharossá váló 4. századdal kapcsolatban is, amikor a<br />
barbár betörések elől gyakran rejtettek el értéktárgyakat, többek között érmeket. A<br />
régészeti feltárásokból ismert balácai, gyulafirátóti, örvényesi és szentkirályszabadjai<br />
épületeket többször is bővítették, átépítették: 435 e hosszú életű villagazdaságok gazdag, jól<br />
datálható leletanyaggal bírnak. 436 Az alábbi táblázat és grafikonok nem a lelőhelyek valós<br />
számát mutatják, hanem az adott évszázadban – a leletek tanúsága szerint – a fennállt<br />
<strong>villák</strong> és telepek mennyiségét érzékeltetik (4.1 táblázat, 4.3 és 4.4 diagram).<br />
430<br />
BUDAI 1999<br />
431<br />
STEFANOVITS 1961, p. 14.<br />
432<br />
A fennállási idő és a környezeti adatok összefüggésének egyik legfontosabb eleme a Balaton vízszintjének<br />
meghatározása, amelyet a 3.1 fejezetben mutattam be.<br />
433<br />
Erről ld. GABLER 1994a, p. 149. is<br />
434<br />
Erről ld. GABLER 1994a, p. 151. is<br />
435<br />
Ezek közül feltehetően a balácai a legkorábbi, in: PALÁGYI 2003a, p. 241.<br />
436 DAX 1985, p. 31.<br />
83