római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
egy nagy, vörös homokkő táblát ástak ki, amely alatt hamuval telt urnát, csontokat, pénzt<br />
és egy ezüstkorsót találtak. 421<br />
Rómer Flóris leírása szerint a Meggyespusztától délkeletre futó dűlőút két oldalán<br />
is <strong>római</strong> nyomok észlelhetőek, és az itt előkerült töredékekről és leletekről is írt:<br />
„Fölkerestem Véghelyi János asztalos mestert, kinek földjein – Szobahelynek nevezik e<br />
dülőt – a fürediekhez hasonló négy vörös kőoszlop találtatott. Megváltám muzeumunk<br />
számára, de nagyon fájlaltam, hogy az ugyanott talált vastag téglákat – melyeken, mint a<br />
találó mondá – irás is volt – és azon nagyobbszerű hamvvedret, mely nem régen töretett<br />
össze, meg nem kaphattam. Véghelyi vallomása szerént létezik valami 3□°-nyi boltozat is e<br />
tájon, melyet felbontaniok nem sikerült, minthogy a kőkeménységü ragasz minden kapának<br />
ellenállt – ha költséget sikerülend e célra gyüjtenem, róla tán idővel többet is fogok<br />
közölhetni.” 422 Rómer mindemellett <strong>római</strong> érmékről is említést tett. 423 Kuzsinszky Bálint a<br />
20. század elején egy <strong>római</strong> <strong>kori</strong> falszakaszt észlelt. 424<br />
A geofizikai mérést az 1990-ben telepített fenyvestől közvetlenül nyugatra<br />
végeztük, ahol a vizsgálathoz kilenc darab 10x10 méteres négyzetet jelöltünk ki, amelyeket<br />
0,5x0,5 méteres raszterekben, fél méteres mélységig, Schlumberger-módszerrel mértünk<br />
fel (4.36-4.40 ábra). A terület korábban szántó művelés alatt állt, ma legeltetésre<br />
használják. A sík, gyommentes vizsgálati területen egy sekély árok húzódik keresztül,<br />
amelyben építési törmelékek jelentkeztek. Az időjárás kedvezőtlen alakulása miatt csak<br />
egy keskeny területet tudtunk felmérni, amelyben egy északnyugat-délkeleti tengelyű,<br />
nagyméretű elszíneződés jelentkezett (4.41 ábra). Semmiképpen sem hagyható figyelmen<br />
kívül, hogy a terület egykor szántó művelés alatt állt, így elképzelhető, hogy ennek a<br />
hatásnak tartós megőrződéséről van itt szó, ám az észlelt elszíneződés megegyezik a légi<br />
felvételen látható L alakú objektummal. 425 A kedvező anomáliák miatt tehát mindenképpen<br />
számolhatunk ezen, illetve a környező területen épületek jelenlétével: a fenyvesben<br />
törmelékhalmok, a dűlőúton két párhuzamos, szintén északnyugat-délkeleti irányú köves<br />
sáv húzódik át, az úttól délre fekvő szántóban pedig tegula töredékek láthatóak (4.42 és<br />
4.43 ábra).<br />
A geofizikai mérések végzéséhez rendkívül fontosak a megfelelő környezeti körülmények:<br />
a nedves talaj az áram vezetéséhez elengedhetetlen, míg a visszahúzódó vegetáció azért<br />
fontos, hogy minél kevésbé akadályozza a mérés végrehajtását. Emellett azonban a helyi<br />
421 MRT 2, p. 190.<br />
422 RÓMER 1990, p. 190.<br />
423 RÓMER 1990, p. 190<br />
424 MRT 2, p. 190.<br />
425 Ld. 5.1 fejezet<br />
79