római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
őslakossághoz. 357 A Déli-Bakonyt és a Balaton-felvidéket elválasztó természetes<br />
törésvonal pedig a <strong>római</strong> korban és a középkorban is a Balatonnal párhuzamosan futó<br />
diagonális út nyomvonalaként jelentkezett: ma is nagyjából itt halad a Veszprémnagyvázsony-tapolcai<br />
út is. 358<br />
3.3.2 UTAK A BALATON-FELVIDÉKEN<br />
Alábbi vizsgálataimmal célom a Balaton-felvidéki úthálózat makro-léptékű elméleti<br />
nyomvonalvezetésének – a terepi viszonyok figyelembevételével történő – felderítése,<br />
hiányos ismereteink pótlása volt. Rekonstrukcióm a később bemutatásra kerülő prediktív<br />
modell megalkotásához, a sűrűség és elhelyezkedés valószínűségének elemzéséhez is<br />
nélkülözhetetlen.<br />
A hiteles úthálózat-rekonstrukcióhoz nem elegendő csupán az Itinerariumok<br />
adatainak és az ismert <strong>római</strong> lelőhelyeknek összekötése, hanem szükség van azok terepi<br />
feltérképezésére is. 359 A feladat a korábbi – <strong>villák</strong>ra, telepekre, illetve utakra vonatkozó –<br />
régészeti adatok 360 összegyűjtése után a helyszíni terepbejárásokon tapasztalt domborzati<br />
adottságok alapján az úthálózat elméleti modelljének megalkotása, hiszen a korábbi<br />
ábrázolások elnagyoltak, elsősorban csak a Mogentiana és Gorsium közötti fizikai<br />
kapcsolat lényegét jelenítették meg.<br />
A vonatkozó régészeti irodalom áttekintése után az utak nyomvonalának elméleti<br />
megrajzolása a Magyarország Régészeti Topográfiájában (a továbbiakban MRT) található<br />
adatok számbavételével kezdődhetett el. Ez tartalmazza mind a <strong>villák</strong>ra, mind az utakra<br />
vonatkozó ismérveket, többek közt a villagazdaságok épületeinek feltételezhető számát, az<br />
utak irányát és méreteit, az út villához viszonyított helyzetét is. A régészek <strong>római</strong> <strong>kori</strong>nak<br />
tulajdonított utak nyomait találták az alábbi Balaton-felvidéki helyszíneken (3.20 és 3.21<br />
ábra): Balatongyörökön a szépkilátói <strong>római</strong> villa irányában; Diszelen, amely a<br />
középkorban is fontos Veszprém-Nagyvázsony-Tapolca útvonalon helyezkedik el;<br />
Gyulakeszi <strong>római</strong> települése (amely villa vagy útbiztosító erőd lehetett) mellett; Kapolcson<br />
az Eger-patak völgyében, a mai út alatt; Keszthelyen; Tapolcáról Veszprémbe, illetve<br />
Gyulakeszi-Kékkút-Zánka irányába vezethettek utak, amelyek a középkorban is fontosak<br />
357 B. THOMAS 1959, pp. 19-20.<br />
358 PALÁGYI 1994b, p. 8.<br />
359 TÓTH 2005, p. 2.<br />
360 A kutatáshoz kiindulópontot jelentettek B. THOMAS 1961, pp. 6-8., DAX 1985, pp. 30-33. HAJNÓCZI 1987,<br />
pp. 72-83.; MÓCSY 1990, pp. 222-233. és PALÁGYI 2003a, továbbá a Magyarország Régészeti Topográfiája<br />
c. sorozat Veszprém megyére vonatkozó kötetei.<br />
63