római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
helyezte át székhelyét, és a Herculia néven újraalapított Gorsium ekkor valószínűleg<br />
Valeria provincia közigazgatási központja lett (3.11 ábra). 323<br />
Mogentiana városa a Hadrianus által i. sz. 124-ben alapított városok körébe<br />
tartozik. 324 Ettől a municipiumtól eltekintve a Balaton-felvidék és a Bakony lejtőinek<br />
uralkodó gazdasági és települési típusa a villagazdaság volt. 325 Bár a kisváros pontos helye<br />
a régészeti feltárások hiányában nem ismert (minden bizonnyal a Somló-hegy környékén<br />
keresendő), ám territoriuma egészen a Balaton partjáig futhatott, és még Fenékpuszta is a<br />
részét képezhette. A 2. század folyamán igazgatási körzetében egyre sűrűbb birtokhálózat<br />
épült ki, ám idővel a nagybirtokok magukba integrálták a közelükben működő kisebb<br />
birtokokat és falvakat is. Néhány, latifundium méretű terület állami vagy császári kézben is<br />
lehetett, ez pedig gátat szabott a városok kialakulásának és fejlődésének.<br />
A mai Veszprém és Zala megyékben több száz <strong>római</strong> <strong>kori</strong> lelőhely található, ezek<br />
közül feltűnően kiugró a <strong>villák</strong> és egyéb vidéki települések nagy száma, különösen a<br />
Balatontól közvetlenül északra eső sávban: az épületek, épületmaradványok gya<strong>kori</strong>sága,<br />
sűrűsége nagy- és középbirtok rendszerre utalhat. Ez minden bizonnyal összefügghet azzal,<br />
hogy a szőlő és gabona termesztésére a kedvező környezeti adottságok megfelelő alapot<br />
biztosítottak. 326 A kis arányú feltárás miatt (az általam vizsgált 189 lelőhelyből mindössze<br />
27 területén történt ásatás, 3.9 ábra) kevés az ismert alaprajz. Az építési törmelékek alapján<br />
a látszólag egyedül álló épületek valójában inkább egy-egy villa vagy település részei<br />
lehettek, vagy akár út menti állomásként (mansio) is működhettek. 327 A Balaton környéki<br />
<strong>villák</strong> között voltak egészen gazdag, nagy pompával és dísszel kiképzett urasági<br />
épületekkel rendelkezők (pl. a korábban már bemutatott balácai díszítmények), de voltak<br />
szerényebb, dísztelen, kizárólag a célszerűséget szolgáló <strong>villák</strong> is. 328 Korai<br />
veterándeductioval hozható kapcsolatba a pogánytelki villagazdaság, míg a balácait<br />
italicus család birtokközpontjának vélik a régészek. 329<br />
A Balaton-felvidéken a <strong>villák</strong> mellett a másik legjellemzőbb települési forma a<br />
falusias jellegű telep volt: a patakok, források mentén csaknem mindenütt találkozhatunk<br />
<strong>római</strong> <strong>kori</strong> telepnyomokkal. A jelenségek általában falusias települések földbe mélyített,<br />
323<br />
Valeria a Pannonia Inferior északi feléből szervezett új provincia neve, ld. 1.4 fejezet és FITZ 1983, p. 83.<br />
és TÓTH 2003a Gorsium-Herculia kései fázisát belső erődnek tartja, ld. p. 216. Az 1934-ben megkezdett<br />
táci ásatásokról ld. FITZ 1960, pp. 22-36., RÉG. FÜZ. 1960, pp. 40-41., FITZ 1973, pp. 6-7. és p. 11., FITZ<br />
1973, p. 25., HAJNÓCZI 1975, pp. 38-44., továbbá FITZ 1983, pp. 69-70. és p. 76., valamint LŐVEI 1998, p.<br />
15.<br />
324<br />
PÓCZY 1976, p. 36., HAJNÓCZI 1987, pp. 72-73.<br />
325<br />
DAX 1985, p. 30.<br />
326<br />
HAJNÓCZI 1987, pp. 72-83., GABLER 1994a, valamint az MRT 1 és MRT 2 teljes kötetei, továbbá B.<br />
THOMAS 1961 és B. THOMAS 1964.<br />
327<br />
MÓCSY 1995, pp. 157-158.<br />
328<br />
B. THOMAS 1959, p. 20. és p. 22.<br />
329<br />
GABLER 1994a, p. 149.<br />
57