római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
villagazdaságok szempontjából vizsgálva a <strong>római</strong> <strong>kori</strong> északi partvonalat, a Virág Árpád<br />
által meghatározott 104 m B.f. körüli vízállás tekinthető helytállónak, amely a szárazabb,<br />
melegebb, szubmediterrán klímának is köszönhető, és a <strong>római</strong> korban a tó mérete is<br />
minden bizonnyal a maihoz hasonló volt. 307 A villagazdaságok és telepek<br />
elhelyezkedésének figyelembe vételével az északi part a maival közel azonos lehetett (csak<br />
az északnyugati, Szigliget és a Keszthelyi-hegység közötti szakaszon, valamint a<br />
Badacsonynál, illetve a nyugati parton, a Kis-Balatonnál számolhatunk mocsarasabb<br />
területekkel).<br />
3.2 A BALATON KÖRNYÉKÉNEK TELEPÜLÉSHÁLÓZATA<br />
A Dunántúl területén a <strong>római</strong> kortól beszélhetünk a mai értelemben vett urbanizációról. 308<br />
Pannoniában huszonegy város ismert (1.3 ábra). A provincia Magyarországra eső területén<br />
kilenc, napjainkig topográfiai és funkcionális értelemben is részben továbbélő városi rangú<br />
település 309 jött létre a főutak csomópontjaiban és a folyóvölgyeknél: 310 Aquincum (ma<br />
Óbuda), Brigetio (ma Komárom-Szőny), Mogentiana (lokalizálása bizonytalan 311 ),<br />
Mursella (ma Mórichida), Salla (ma Zalalövő), Savaria (ma Szombathely), Scarbantia (ma<br />
Sopron) és Sopianae (ma Pécs).<br />
Amint azt a bevezetésben ismertettem, az első városok a Borostyánkő út nyomán<br />
alakultak ki, majd a hódítások idején a katonaságnak és a nyomukban érkező polgári<br />
elemeknek köszönhetően a folyamat a 2. században felgyorsult: a provincia déli területein,<br />
307 Sági Károly egy 104,6 m B. f. fenékmélységű fenékpusztai sír alapján is úgy vélte, hogy a <strong>római</strong> korban<br />
végig a maihoz hasonlóan viszonylag alacsony volt, így nem kell számolnunk zsilippel: csapadékosabb<br />
időjárás esetén is csupán a Siónál lévő turzások kotrására lehetett szükség, in: MÜLLER 1987, p. 107.<br />
Illetve Póczy Klára a vízi úton történő szállítás nagyobb biztonsága miatt a Balatont a Dunával összekötő<br />
csatornával számol, in: PÓCZY 1980, pp. 95-96. és PÓCZY 2003a, p. 234. Ehhez hasonlóan épült meg a<br />
Principális-csatorna is, amely Kis-Balatontól délnyugatra fekvő mocsaras völgyek lecsapolására épült, és<br />
Murakeresztúrnál ömlik a Drávába, ld. CSEMEZ 1996, p. 21.<br />
308 NAGY 2003, p. 221.<br />
309 A városok kialakulása bizonyos fokú önigazgatási joggal, autonómiával rendelkező közösségek létrejöttét<br />
jelenti: típusa szerint lehetett colonia, municipium vagy civitas peregrina. In: NAGY 2003, p. 221.<br />
310 HAJNÓCZI 1987, p. 14. és NAGY 2003, p. 221.<br />
311 Pontos helye a mai napig nem azonosítható biztosan. A legtöbb régészeti irodalom Tüskevár vagy<br />
Somlóvásárhely környékére helyezi., in: PÓCZY 1976, p. 36., HAJNÓCZI 1987, pp. 72-73., GABLER 1994a,<br />
pp. 149-150.<br />
55