római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
felépítésében több típus különíthető el: készülhettek körítőfallal (pl. Baláca) vagy anélkül,<br />
a körítőfalon túl pedig egyéb lehatárolással (pl. árok, vagy Balácán kőfal) is. Méretükben is<br />
eltérőek lehettek (így pl. a provincia keleti szélén húzódó halmok általában kisebbek<br />
voltak). 224 Pannoniában a bennszülött törzsi arisztokrácia körében elterjedt a<br />
kocsitemetkezés, ahol a halott mellett a kocsit és a lovakat is eltemették (pl. Inotán igás- és<br />
hátaslovak sírját is megtalálták). 225 A 2-3. századtól a csontvázas temetkezés volt jellemző<br />
az egész Birodalomban, amely a 4. századra uralkodó típussá vált (a szarkofágok, majd az<br />
ókereszténység megjelenése is, pl. Sopianae). 226<br />
Veszprém megyében négy helyről ismerünk halomsírokat, több sírból álló<br />
csoportot Kemenesszentpéteren, két halmot Várpalota-Inotán, kettő pedig villagazdaság<br />
mellett, attól néhány száz méterre létesült (Balácán és Örvényesen, ld. 2.29, 2.30 és M50<br />
ábra). Kemenesszentpéter területén két helyen is a településhez 227 kapcsolódó halomsírokat<br />
tártak fel a régészek. A Dombi-dűlői tumulus 228 a <strong>római</strong> <strong>kori</strong>nak feltételezett úttól 50<br />
méterre, délre található, 229 a <strong>római</strong> <strong>kori</strong> településtől pedig 100 méterre. 230 A sírt négyszög<br />
alakú sírkertbe foglalták, amelyet V keresztmetszetű árok határolt. 231 A Pagonynak<br />
nevezett területen 232 halomsírmező helyezkedik el: a régészek öt tumulust észleltek, de<br />
ennél több halom létezésével is számolnak. 233 Jellemzően 10-20 méter átmérőjű, 0,5-1,5<br />
méter magas halmok láthatóak itt: Torma István vezetésével 1969-ben két halom<br />
feltárására került sor, amelyekben azonban nem találtak sírokat. 234 A régészek a Dombidűlői<br />
tumulushoz hasonlóan ezt a halomsírmezőt is <strong>római</strong>nak feltételezik, 235 amely a <strong>római</strong><br />
<strong>kori</strong> településtől 800-1000 méterre fekszik. 236<br />
224<br />
PALÁGYI 2003b, p. 261. A méretbeli különbségek és a leletanyag sokszor az eltemetettek társadalmi<br />
rangjára is utalhattak, ld. PALÁGYI 1988<br />
225<br />
DAX 1985, p. 39., MÓCSY 1990, pp. 245-246., ZSIDI 2003, p. 253., és PALÁGYI 2003b, p. 258. A<br />
kocsitemetkezés eraviscus jellegzetesség, in: ZSIDI 2003, p. 253.<br />
226<br />
PALÁGYI 1994b, p. 37., ZSIDI 2003, p. 254. és p. 257.<br />
227<br />
Az MRT <strong>római</strong> villaként határozza meg, ld. MRT 4 37/4. számú lelőhely, p. 128.<br />
228<br />
Az MRT szerint ős<strong>kori</strong> halom, ld. MRT 4 37/2. számú lelőhely, pp. 127-128.<br />
229<br />
Türr Ervin terepbejárása és leletgyűjtése, amely a <strong>római</strong> úthálózat ezen szakaszának felderítésére irányult.<br />
Az út nyomait a Kemenesmihályfa – Kenyeri (Királykúti-major) – Kemenesszentpéter – Egyházaskesző –<br />
Várkesző – Nagysitke – Nagysimonyi (Ostffyasszonyfa) – Mesteri – Kemeneskápolna nyomvonalon<br />
követte végig. In: MNM RA 142.K.III. és ld. még PALÁGYI 1989b, p. 44: az Egyházaskesző határában<br />
nyugat-keleti, és Kemenesszentpéternél északnyugat-nyugat – délkelet-keleti irányú, ún. Sóhordó út több<br />
kilométer hosszan megfigyelhető. Az útról ld. még MRT 4 37/5. számú lelőhely, pp. 128-129. és TÓTH<br />
2003b, p. 220.<br />
230<br />
PALÁGYI 2000b, p. 17., p. 23. és p. 63.<br />
231<br />
PALÁGYI 2003b, p. 261.<br />
232<br />
MRT 4 37/2. számú lelőhely, p. 129.<br />
233<br />
MNM RA XVIII.230/1969 és PALÁGYI 1989b.<br />
234<br />
Ennek oka lehetett, hogy a halmokat vagy nem temetkezésre használták, vagy a temetkezés a halmon<br />
kívül történt, in: MNM RA XVIII.230/1969.<br />
235<br />
MNM RA XVIII.230/1969<br />
236<br />
PALÁGYI 2000b, p. 17. és p. 63.<br />
40