római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
in situ látható, egyszerű motívum falfestménytöredékek, fehér alapon vörös keretezésű<br />
mezőivel, egyszerű virágaival, a villagazdaság legkésőbbi emlékei közé tartoznak. 196<br />
Az egyik helyiségben geometrikus, fehér alapon fekete és zöld rombuszmintákból<br />
összeálló díszítés került elő. Az ún. vörös ebédlő 1-2. századi falfestményei 197 pompeji<br />
vörös alapra készültek, és a <strong>római</strong>ak kedvelt csemegéit ábrázolják (tojás, fürj, kenyér,<br />
gomba 198 ). A vörös felületeket dionysicus maszkokkal, szőlővel, madarakkal díszített<br />
kandeláberek tagolják. Fekete alapú lábazati sávja kis tavat ábrázol vízi madarakkal,<br />
kacsával, kakassal. Alakos sávja három fő részből áll: vízi (delfinek), parti (nád és sás<br />
között lépkedő gémek), és szárazföldi jelenetből (pl. vadászjelenet szarvassal,<br />
vadászkutyákkal, lovakkal és lovasaikkal). 199 A fekete szoba freskóiból 200 viszonylag<br />
kevés maradt meg: a gyermek Dionüszosz alakja, szőlőfürttel a kezében, valamint a<br />
dionüszoszi körhöz tartozó állatfejek és maszkok. 201 A vörös-fekete szoba (vagy<br />
kandeláberes szoba) díszét az indás növényi díszekből alkotott kandeláber, körkörös dísz<br />
és virágkelyhek adják. 202 A sárga-lila szoba (9. helyiség, 2.24 ábra) régebbi pompeji stílust<br />
követ, lábazati részén – a vörös ebédlőhöz hasonlóan – zöld színű sás és nád között<br />
játszódó vízi jelenetet ábrázol, amelyben kacsák, libák és galambok láthatóak. A stilizált<br />
virágsorral keretezett középső mezőben mitológiai alakokat festettek meg. 203<br />
A 2. századi első feléből származó, fehér alapú, secco technikával készült,<br />
kevésbé gondos kivitelű, 204 szüreti jelenetes falfestményen 205 (31. helyiség) elnagyolt<br />
196<br />
PALÁGYI 2003a, p. 241.<br />
197<br />
B. Thomas Edit az I. számú épület 20. helyiségeként, míg a legújabb kutatások alapján Kirchhof Anita a<br />
korai XIII. számú épület egyik helyiségének falfestményeként határozta meg. In: B. THOMAS 1959, pp. 30-<br />
31., B. THOMAS 1961, p. 33., MRT 2, p. 148., és a falfestmény rekonstrukciójáról ld. KIRCHHOF 2008.<br />
198<br />
Jellemző, hogy a <strong>római</strong>ak kedvenc étkeiket megjelenítő csendéleteket festettek a falakra. Balácán, az<br />
oldalára fordított fonott kosárból kiszóródó gombák meghatározására is kísérletet tettek: minden bizonnyal<br />
császárgalócát (Amanita caesarea, a <strong>római</strong>aknál boletus) ábrázol, amely ehető faj. Ez a Magyarországról is<br />
ismert melegkedvelő, szárazabb homokos vagy agyagos talajt igénylő mikorrhizás faj elsősorban a<br />
mediterrán országokban elterjedt, ritkás tölgyesekben vagy szelídgesztenyésekben, de előfordulhat még<br />
fenyők, mogyoró, bükk alatt is. A császárgalóca Baláca környékén, a Bakonyban is megtalálható (pl.<br />
Felsőörs, Káptalanfüred, Lovas). A klimatikus- és talajviszonyok miatt Pannoniában is létezhettek olyan<br />
időszakok, amikor a feltételek kedveztek a császárgalóca fejlődésének, így helyben is gyűjthették azt. In:<br />
MONOSTORY 2002<br />
199<br />
E freskók közeli kapcsolatot mutatnak a pompeji és herculaneumi falfestményekkel. In: B. THOMAS 1959,<br />
pp. 30-31. és PALÁGYI 1994b, pp. 30-32.<br />
200<br />
A fekete alapú falfestmény a főépület korai, 1. század végi periódusában készülhetett, in: B. THOMAS<br />
1959, pp. 33-34., B. THOMAS 1961, p. 33., MRT 2, p. 148.<br />
201<br />
PALÁGYI 1994b, pp. 30-32.<br />
202<br />
A vörös és fekete alapú falfestmény mindenképpen a villagazdaság korai periódusában készülhetett, ám<br />
nem az I., hanem az újabb kutatások szerint – a vörös ebédlőhöz hasonlóan – a XIII. számú épület egyik<br />
helyiségének díszítésére, in: B. THOMAS 1959, p. 36.., B. THOMAS 1961, p. 33., MRT 2, p. 148. és<br />
KIRCHHOF 2005.<br />
203<br />
A sárga-lila alapú falfestmény a főépület korai periódusában készülhetett, in: B. THOMAS 1959, p. 36., B.<br />
THOMAS 1961, p. 33., MRT 2, p. 148., PALÁGYI 1994b, p. 30. A sárga-lila szoba falfestményéről ld. még<br />
PALÁGYI 1984, pp. 28-29. és GESZTELYI 1994.<br />
204<br />
GEDEON 1964, p. 464.<br />
37