római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
2. A RÓMAIAK TÁJALAKÍTÓ HATÁSA<br />
A Római Birodalom műveltségét a magas szintű ipari és mezőgazdasági termelés, a<br />
kereskedelem és pénzrendszer, fejlett települési hálózat és lakáskultúra, igényes ipar- és<br />
képzőművészet jellemezte. Emellett meghatározó tényező volt a jól kiépített úthálózat, az<br />
állandó zsoldos hadsereg felállítása, és az írásban rögzített jogrend, a latin nyelv. 120<br />
Pannonia, amint arról már szó esett, elsődlegesen katonai szempontból volt kiemelkedő<br />
fontosságú a Birodalom számára, valamint mezőgazdasági és a helyi piacra termelő<br />
kézművesipar tekintetében is jelentőséggel bírt. 121 A <strong>római</strong>ak építkezéseikkel átformálták a<br />
dunántúli táj képét: 122 kőfejtőket nyitottak (2.1 ábra), kitermelt anyagából pedig katonai<br />
táborok, kövezett utcájú, csatornázott városok, villagazdaságok épültek, amelyeket utak<br />
kötöttek össze egymással, és ezek nyomán kialakították temetkezési helyeiket, erdőket<br />
irtottak, mocsarakat csapoltak le, halastavakat hoztak létre, tereprendezésbe kezdtek. 123<br />
Az egy<strong>kori</strong> Pannonia provincia legnagyobb részét kitevő Dunántúl Magyarország<br />
egyik legváltozatosabb területegysége: az északi terület felszabdalt hegyvidéki táj képét<br />
mutatja a Dunántúli-középhegység és az Alpokalja vonulataival, míg a terület középső<br />
részén hangsúlyos tengelyként jelentkező Balatontól délre a Dunántúli-dombság lankáival<br />
találkozunk. Kutatásom a Balaton vidékét, a tó északi partját, valamint keleti és nyugati<br />
szegélyét, és a Bakony déli lankáit érinti. A Balaton-felvidék természeti adottságai között<br />
meghatározóak az északnyugati szakasz mocsarasabb területei, a Bakony vonulatai, a<br />
Bakonytól a Balaton felé lejtő lankásabb területek, a badacsonyi tanúhegyek, és a<br />
művelésre és kertgazdálkodásra alkalmas enyhe esésű domboldalak és sík területek. Az<br />
ó<strong>kori</strong> szakírók leírásának tanúsága alapján is sűrű erdők borították a terület nagy részét: 124<br />
fenyvesek, tölgyesek, bükkösök, nyárfa- és fűzfaligetek voltak itt, amelyek faanyagot<br />
120 SÁGI 1983, p. 101.<br />
121 HAJNÓCZI 1987, p. 16., MÓCSY 1990, p. 127., FITZ 2003, p. 207.<br />
122 A <strong>római</strong> <strong>kori</strong> tájalakításról, ill. a magyarországi környezetrégészetről ld. FITZ 1982, p. 25., MÓCSY 1990,<br />
pp. 127-128., CSEMEZ 1996, pp. 20-23., LŐVEI 1998, pp. 13-15., VIRÁG 2005, p. 26.<br />
123 Az Aquincum közelében létesült Testvérhegyi villa (Budapest III., Bécsi út 314.) környezetét támfalakkal<br />
alátámasztott mesterséges tereplépcsők létrehozásával rendezték (Láng Orsolya és Havas Zoltán ásatása,<br />
2005, in: HAVAS 2007a, p. 138.), de a Balaton-felvidéken is találkozunk terepteraszokon elhelyezkedő<br />
villagazdaságokkal is, így többek közt Gyulafirátót és Örvényes esetében is.<br />
124 Id. Plinius Pannoniáról szóló leírásában makktermőnek (glandifera) nevezi a tartományt, ld. Naturalis<br />
historia, III.147., a 4. században élt Aurelius Victor pedig hatalmas erdőségekről (immanibus silvis) ad<br />
számot, in: Liber de Caesaribus, 40.9.v A <strong>római</strong> hódítás kezdetén 60-85 %-os borítottság lehetett, ld.<br />
MONOSTORY 2002, p. 202., MEDZIHRADSZKY 2007és VIRÁGOS 2008, p. 210., illetve a dendrokronológiáról<br />
ld. még GRYNAEUS 2003. Feliratokból Savaria-környéki erdőgazdálkodásról is információt nyerhetünk, ld.<br />
MÓCSY 1990, pp. 127-128. és GABLER 2003a, p. 238.<br />
24