római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
továbbá kisbirtokokról is beszélhetünk. 109 A legnagyobb villagazdaságoknak<br />
hozzávetőlegesen négy hektár nagyságú vagy még nagyobb körülkerített területe volt (pl.<br />
Baláca kilenc hektár, Bruckneudorf ma ismert kiterjedése közel 6,5 hektár), közel 1000-<br />
1200 m 2 -es lakóházzal és külön álló fürdővel, a gazdasági épületek pedig főként az udvar<br />
fala mentén sorakoztak. A középudvaros épülettípus elsősorban ennél a nagyságrendnél<br />
jelenhetett meg. A kisebb villagazdaságok udvara nagyjából egy hektár nagyságú volt,<br />
amelyen kisebb, 150-500 m 2 alapterületű lakóház állt, ezek többnyire a fürdőhelyiségeket<br />
is magukba foglalták. 110<br />
A <strong>villák</strong> lakóövezetéhez minden bizonnyal díszkertek is tartoztak, amelyek gyökereit – a<br />
főépületek alaprajzi típusainak kialakulásához hasonlóan – a városokban kereshetjük (ld.<br />
1.26-1.31 ábra). 111 A városi kertek (hortus) néhány gazdagabb példától eltekintve kis<br />
méretűek voltak, és elsősorban díszítő célt szolgáltak: viridariumok voltak, ahol a díszítő<br />
virágok mellett a hasznos fűszer- és gyógynövények is helyet kaptak. 112 A kerteket az<br />
épületekkel összhangban, architektonikus formákkal alakították ki.<br />
A vízvezetékek megjelenése a lakóházak fogadóhelyiségének, az atriumnak<br />
berendezésében is átalakulásokat okozott: impluviumát, amelyre többé nem volt szükség<br />
eredeti esővízgyűjtő szerepében, ekkor szökőkutakkal vagy szobrokkal kiegészített,<br />
márvánnyal burkolt díszmedencék váltották fel. 113 A belső kerteket, peristyliumokat is<br />
szobordíszekkel és bonyolult, szökőkutas medencerendszerekkel ékesítették (1.32 ábra). A<br />
szökőkutak és medencék változatos kiképzését bizonyítják Conimbriga 114 feltárt<br />
lakóházainak udvarai is: a városba a jól kiépített vízvezetéken érkezett a víz, amelynek<br />
109 Ld. MÓCSY 1990, p. 127., p. 222., p. 226. és p. 231.<br />
110 MÓCSY 1974, pp. 170-171., MÓCSY 1995, p. 159.<br />
111 A városi lakóházak és kertjeik kialakulásának, fejlődésének és felépítésének kutatásához a legjobb<br />
példákat a Vezúv déli és nyugati lankáinál, a Nápolyi-öbölben fekvő Pompeji és Herculaneum lakóházai<br />
szolgáltatják, amelyek i. sz. 79-ben, a Vezúv kitörésekor pusztultak el. Pompeji utolsó évtizedeiben az<br />
előkelő házakat a császár<strong>kori</strong> díszes kialakítású <strong>villák</strong> hatására változatosabb és kötetlenebb formák, az<br />
egyéni ízlés érvényesülése jellemezte, a telkek méretét, a házak felépítését azonban a város nagyarányú<br />
beépítettsége befolyásolta. Míg ek<strong>kori</strong>ban vidéken a városi lakóházak kényelmét másolták, addig a<br />
városokban igyekeztek a pihenésre szánt <strong>villák</strong> tágasságát megteremteni minél nagyobb peristyliumok és<br />
díszes kertek kialakításával: többek között a Casa dei Vettii (más néven Domus Vettiorum, a Casa de<br />
Loreio Triburtino (más néven Casa di Octavio Quartio) és a Casa de Iulia Felix is jelentősebb kertekkel<br />
rendelkeztek. Pompejiről ld. HAJNÓCZI 1967, p. 343., CASTIGLIONE 1971, p. 130., CASTIGLIONE 1973, pp.<br />
53-54. és pp. 62-65., CASTIGLIONE 1979, pp. 15-30., VARONE 1995 és RANIERI PANETTA 2005, pp. 42-47.,<br />
a Vezúv kitöréséről ld. PLINIUS 1981, VI. 16., pp. 183-186., Maróti Egon fordítása. Herculaneumról pedig<br />
ld. CASTIGLIONE 1979, pp. 30-34. és pp. 132-134.<br />
112 A decus, utile, azaz a szépség és hasznosság kettős eszményének elve nemcsak a városok, házak, <strong>villák</strong><br />
helyének kiválasztásakor (többek között, hogy legyen a közelben víz, út, vagy termékeny föld), hanem a<br />
kertek kialakításakor is érvényesült; in: RANIERI PANETTA 2005, p. 379.<br />
113 RANIERI PANETTA 2005, p. 263. és pp. 310-313. Livia Prima Portai villájának kertjét csigaházakkal és<br />
kagylóhéjakkal is dekorálták, ld. PINTO-GUILLAUME 2002, pp. 54-55.<br />
114 A csak kis részén feltárt Conimbriga Pompejihez hasonló felépítésű nagy méretű, virágzó város volt az<br />
ó<strong>kori</strong> Lusitaniában (ma Portugália), ld. ALARCÃO 2000, CORREIA 2008<br />
22