római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
geofizikai felmérés révén azonosított, 719 illetve ismeretes egy kút is (3.5 és M104 ábra). Az<br />
erődnek a korai császárkorban létesült települési előzménye is volt, amely dél felé nagyobb<br />
kiterjedésű volt, mint a későbbi erőd, attól délre pedig egy korai földtábor nyomait<br />
lokalizálták. 720<br />
A <strong>római</strong> erőd már a 18. században is megjelent a térképeken (pl. már az 1.<br />
katonai felmérés szelvénye 721 is ábrázolja), ezenkívül Bél Mátyás is említést tett a<br />
romokról. A Festetics-major kialakítása közben sánc, templom, épület, sírok és edények<br />
nyomaira bukkantak. Rómer Flóris felismerve a <strong>római</strong> telepet és annak jelentőségét,<br />
Mogentianával azonosította azt, 722 Domaszewski Alfréd 1902-ben azonban megcáfolta ezt:<br />
szerinte a terület nem lehet azonos az ó<strong>kori</strong> Mogentianaval, mert az ahhoz köthető feliratos<br />
kövek a Balatontól északra kerültek elő, ezért javasolta a Valcum névvel való azonosítást.<br />
Simonyi Dezső szerint itt inkább Curtinacum <strong>római</strong> település állt fenn: erre egy 879. évi<br />
oklevél Quartinaha nevéből következtetett, ez a település azonban nem itt állhatott fenn, az<br />
ugyanis a leírás szerint a Zala folyó mentén volt, a folyó azonban a 19. század második<br />
feléig Balatonhídvégnél ömlött a Balatonba. 723<br />
Lipp Vilmos 1883-ban kezdte meg Fenékpusztán az első tudományos igényű<br />
ásatást, a romterület keleti részén, a rendszeres ásatások azonban csak 1899-től indultak<br />
meg, Csák Árpád vezetésével. 724 Ekkor tárták fel a 102x43 méter nagyságú,<br />
márványutánzatú falfestményekkel díszített A jelzésű, valamint a 18x8 méter alapterületű,<br />
fűthető, B jelzésű épületet (M105 ábra). Ezeknél az épületeknél Csák Árpád még felmenő<br />
falakat talált, azonban Festetics Tasziló elrendelte a falak kitermelését, 725 egészen az<br />
alapozás aljáig. Müller Róbert 2002. évi ásatása alkalmával korrigálta az A és B jelű<br />
épületek helyzetét és alaprajzát, ő azonban már csak terrazzo padló maradványokat talált.<br />
A feltárt terület keleti részén a terep erősen lejt: korábbi feltételezések alapján ezt a<br />
területet a török idők magasabb vízállása elhabolta, azonban az itt feltárt külső, kerek<br />
719 Ld. különösen MRT 1, pp. 81-87. és Müller Róbert e témában megjelent írásai. Kiemelkedő jelentőségű<br />
Fatsar Kristóf az erőd délnyugati sarkára irányuló kutatása: ezen a területen a Festetics-időszakban még<br />
karámok voltak, a korábbi ásatások csak az ezektől keletre eső részeken folyhattak, ld. MÜLLER 1999, p.<br />
153.<br />
720 A korai településről, annak kőházairól és temetőiről ld. MÜLLER 1987, p. 105. és p. 108., valamint<br />
MÜLLER 1999, p. 168. A feltehetően 1. századi, négyszögletű sánccal övezett föld-fatábor nyomait légi<br />
felvételen észlelték: a területen ma szántó és nádas húzódik (105-105,5 m B.f.), felszíni nyomai nem<br />
láthatóak, ásatás még nem zajlott itt (pedig a Balaton koracsászár<strong>kori</strong> vízállására vonatkozóan is<br />
információkat hordozhat). E tábortól északra létesült az a település, amelyre ráépült a 4. századi erőd.<br />
Koracsászár<strong>kori</strong> pannoniai földtábor ma alig ismert Pannoniából (pl. Gosrsium, Pilismarót-Szobi rév), in:<br />
MÜLLER 1987, pp. 105-106. és a légi felvételt ld. ERDÉLYI 1984, p. 274.<br />
721 EKF VI. 21. szelvény<br />
722 Rómer nyomán Dornyay Béla és Kuzsinszky Bálint is Mogentiana-nak nevezi a fenékpusztai erődöt, in:<br />
Dornyay Béla: Balaton és környéke részletes kalauza, 1934, p. 46-47., illetve Dornyay Béla: Római<br />
régiségek Révfülöpön. C. cikke Balatoni Kurir V., 1937. szeptember 29-i számában, p. 7., ld. MNM RA<br />
72.B.I., illetve KUZSINSZKY 1903, pp. 20-21.<br />
723 Quartinaha Balatonmagyaród-Kolonpusztánál keresendő, in: MRT 1, p. 83. és MÜLLER 1987, p. 113.<br />
724 Dornyay Béla még 1938-ban is azt állítja, hogy hiányoznak a rendszeres ásatások, in: Paulovics<br />
/Paulovits/ István Révfülöp, Ságvár, Szigliget, Fenék … stb. II. c. cikke, amely a Balatoni Kurir, VI., 1938.<br />
január 19-i számában jelent, in: MNM RA 72.B.I.<br />
725 A telep és az erődítmények anyagából épült a 14. században a keszthelyi ferences templom és rendház, a<br />
keszthelyi török <strong>kori</strong> végvár, a fenékpusztai 18-19. századi balatoni töltés, és a fenéki major istállóépületei,<br />
in: MRT 1, p. 87.<br />
219