római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
lelőhely <strong>római</strong> <strong>kori</strong> fazekastelep funkciójára utal (M6 és M7 ábra). 530 A kerámia leletek a<br />
telep fennállását a 2. század első felére keltezik. 531 A balatonfűzfői fazekastelep<br />
létesítéséhez több feltétel is adott volt: a jelenleg ismert két legközelebbi <strong>római</strong> telep közül<br />
az egyik 532 körülbelül 500 méterre, északnyugatra feküdt, a másik pedig nyugatra 2-300<br />
méterre, 533 valamint két patak összefolyásánál, illetve a Balaton-part közelében található.<br />
Mindemellett a Balatonfűzfő feletti dombok agyagja alkalmas volt az edénygyártáshoz, és<br />
kereskedelmi szempontból is kiváló helyen fekszik: számos út, többek között a Poetovio-<br />
Aquincum és a Sopianae-Arrabona útvonalak is itt haladtak el. 534<br />
Az 1960-as években létesített útkereszteződést 2007-ben körforgalommal<br />
váltották ki, amely a lelőhelytől északnyugat-nyugati irányban létesült: azóta a korábbi<br />
úttestek nagy részét elbontották, a gyalogos áttaposásból származó korábbi ösvényt<br />
azonban napjainkban is használják. A lelőhelyet és gyepes-cserjés környezetét délről a<br />
Balaton körút és egy buszmegálló, nyugatról a 71-es út és a körforgalom, keletről pedig<br />
egy erősen becserjésedett sáv határolja (M8 ábra). Az elbontott utak (M9 ábra) helyén ma<br />
kaszált rét látható, kelet felé a terep mintegy egy méterrel magasabban fekszik (M10-M12<br />
ábra), észak és a nyugat felől pedig erősen becserjésedett terület zárja, amelyet egy fél<br />
méter mély árok választ el az utak egy<strong>kori</strong> területétől. A helyszínen ma is észlelhetőek a<br />
feltárt <strong>római</strong> <strong>kori</strong> épület falai, illetve az elbontott utak közelében néhány helyen kilátszanak<br />
a fóliával letakart, 40-50 cm széles kőfalak (M13 és M14 ábra). Az egyik falszakasz<br />
vonalát követve északkeleti irányban ma is felfedezhetőek azok a korábban feltárt<br />
falcsatlakozások, amelyeket az ásatási alaprajz is jelez. A feltárt kemencék maradványai<br />
ma már nem észlelhetőek. A lelőhely déli részén, ahol a gyalogösvény halad keresztül, egy<br />
szakaszon feltűnően gyér a növényzet: ez részben valószínűleg az ásatási alaprajzon is<br />
jelölt, <strong>római</strong> <strong>kori</strong> kövezett út nyomvonala (M15 ábra). Ezenkívül a gyalogösvény mentén, a<br />
két elbontott út közötti zöldszigeten szintén felfedezhető még két, nagyjából 40 cm<br />
átmérőjű, ritkás gyepfolt, amelyek minden bizonnyal az ásatási alaprajzon jelölt, ezen a<br />
területen feltárt falrészleteket jelzik. 535<br />
A lelőhely és tágabb környezete 114-130 méteres (maga a telep a legalsó<br />
tartományban!) tengerszint feletti magasságon fekszik, sík és déli kitettségű területen.<br />
530 Pannonia nagy keramikusközpontjain (Poetovio, Aquincum, Brigetio) kívül a kisebb területeket, a helyi<br />
piacot, a bennszülött településeket ellátó, a fűzfőihez hasonló fazekasműhelyek kevéssé ismertek. A<br />
fazekastelepek elhelyezkedésénél két fontos tényező játszott szerepet: a tűzveszélyes edényégető kemencék<br />
mindig a településeken kívül működtek, illetve a víz közelsége elengedhetetlen volt, in: KELEMEN 1980, p.<br />
61.<br />
531 MRT 2 pp. 46-47. A telepen erőszakos pusztítás nyomát nem találták, működésének lezárulása békés<br />
körülmények között zajlódhatott, a használati eszközöket elhordták, in: KELEMEN 1980, p. 55. A jelentős<br />
mennyiségű tál-, csésze-, fazék- és egyéb edénytöredékek között import áru nem került elő, ez megnehezíti<br />
a fazekastelep pontosabb keltezését: az előkerült töredékek alapján Hadrianus korától a 2. század végéig<br />
állhatott fenn, in: KELEMEN 1980, pp. 50-55. és p. 62. A földmunkákkal megbolygatott kemencék<br />
maradványai alapján valószínűleg a II. és a III. kemence is edényégető lehetett, in: KELEMEN 1980 p. 55.<br />
532 MRT 2 7/7. számú lelőhely<br />
533 Ld. Balatonfűzfő, elkerülő út telepe, 6.2 Függelék.<br />
534 A főutaknak köszönhetően a fazekastelep kapcsolatban állhatott a nagy műhelyekkel, hiszen mindhárom<br />
műhely jellemzői felfedezhetőek a fűzfői edényeken, in: KELEMEN 1980, p. 61.<br />
535 Nemes Réka és Osgyáni Réka hallgatók 2011. évi terepbejárása alapján.<br />
194