római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
6. A BALATON-FELVIDÉKI FELTÁRT RÓMAI KORI TELEPÜLÉSEK<br />
BEMUTATÁSA<br />
(*A feltárt lelőhelyek bemutatásakor az MRT által használatos, és a legújabb kutatások által korrigált villa és<br />
telep megjelöléseket vettem át.)<br />
6.1 A FELTÁRT, VILLÁNAK NEVEZETT LELŐHELYEK RÉGÉSZETI<br />
ADATAINAK ÉS A TEREPBEJÁRÁS EREDMÉNYEINEK ISMERTETÉSE<br />
6.1.1 BADACSONYTOMAJ, PAPRÉT<br />
A Badacsony lábánál elterülő Papréten, az egy<strong>kori</strong> Esterházy-pincészettől délre fekvő<br />
területen, vízelvezető árkok ásása közben 1895-ben <strong>római</strong> <strong>kori</strong> alapfalakat és<br />
tetőcserepeket találtak. 1929-ben a mai 71. számú út építéséhez innen hordtak földet,<br />
amelynek során újabb falak mintegy 80 köbméternyi kőanyaga semmisült meg, amelyről a<br />
föld ak<strong>kori</strong> tulajdonosa, Ibos Nándor, a Nemzeti Múzeumnak jelentést küldött. 506 A terület<br />
ezután állami kézbe került, ahol – a Balaton partját kísérő nádas sávjáig – kísérleti jellegű<br />
szőlőtermesztésbe kezdtek.<br />
A szőlő kiirtása után a telket értékesítették, az új tulajdonos pedig szállodát kívánt<br />
építeni, amelynek kapcsán megkeződhetett előbb a lelőhely geomágneses vizsgálata Puszta<br />
Sándor irányítása alatt, majd 2010-2011-ben régészeti feltárása Redő Ferenc és Eke István<br />
vezetésével. A déli kitettségű, sík, hat hektáros vizsgálati terület déli részén, kb. 106,5-107<br />
méteres magasságon két épület nyomai körvonalazódtak, de Ibos Nándor levele egy<br />
harmadik épület létezéséről is tanúskodik, ennek helyét azonban az ásatások alkalmával<br />
nem tudták azonosítani.<br />
Az I. számú épület a feltárt terület délnyugati sarkában helyezkedett el: a<br />
megközelítőleg 13x16 méteres, minden bizonnyal gazdasági rendeltetésű épület a<br />
Szentkirályszabadja-romkúti I. és a gyulafirátóti III. épületekhez hasonlóan<br />
saroktornyokkal épült. Az I. épülettől néhány méterre keletre tárták fel a közel 14x21<br />
méter nagyságú II. számú épületet: bronzolvasztó kemencéje az olvasztásra váró<br />
tárgyakkal műhely funkcióra utal. E rövid életű villagazdaság – a két épületben talált<br />
éremleletek tanúsága szerint – a 4. században állt fenn, a leletek alacsony száma pedig a<br />
barbár betörések nyomán fellépő felszámolásnak tudható be. A műhely egyik<br />
helyiségében, valamint az épületektől északra egy-egy ásott kutat is feltártak. A területen<br />
506 MRT 1 2/3. számú lelőhely, p. 28. Az MRT telepként nevezi meg a lelőhelyet.<br />
190