római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Italiában, de a provinciákban még fokozottabban a hangsúly a termelésen volt, amely<br />
ezekben a villagazdaságokban zajlott. 67<br />
A birtokok körülkerítésére általában fából, kőből falakat emeltek, 68 ám ezek<br />
elsősorban nem védelmi célokat szolgáltak: sokkal inkább kerítésként épültek, hogy<br />
jelezzék a majorság határát, elválasszák a szántóföldeket, a legelőket a lakó- és gazdasági<br />
részektől, együtt tartsák az udvart és az ott őrzött terményeket, eszközöket és különösen az<br />
állatokat. Mindezen funkciókat további falakkal határolták, elválasztva azokat egymástól:<br />
az udvar egy részét a lakóháztól egy újabb belső udvar különíthette el, bizonyára a<br />
gyümölcsös, veteményes vagy virágos kert megvédése és felosztása végett, és a ház<br />
lakóinak nyugalmát és elszigeteltségét biztosítandó. 69 E lehatárolt területen túl feküdt maga<br />
a birtok (fundus, latifundium). Néhány villagazdaságban előkerült a körítőfalak egy része is<br />
(pl. Baláca, Bruckneudorf esetében is, ld. 1.8 és 1.9 ábra).<br />
Később a villa szó jelentése módosult (a köztársaság korától a késő császár<strong>kori</strong>g<br />
nyomon követhető a változás 70 ), több fogalmat is elkülönítettek, a villa elhelyezkedése és<br />
funkciója szerint. Eszerint beszélhetünk villa rusticáról, amely parasztház, illetve a<br />
mezőgazdasági telep (kisméretű majorság, vagy nagy kiterjedésű, összefüggő földbirtok,<br />
azaz latifundium 71 ) központi épülete volt. A villa urbana a zárt települések palotaszerű,<br />
díszesen kialakított lakóházai, amelyek a <strong>villák</strong> módjára épültek ki. A Birodalom<br />
hanyatlását előrejelző barbár betörések megsokasodásával alakultak ki a refugium<strong>villák</strong>,<br />
azaz a védelmi céllal épült <strong>villák</strong>, tornyokkal megerősített menedékhelyek, felépítésük<br />
egyszerű volt, belsejükben gyakran csak egy tornác futott körbe (ez alkalmassá tette az<br />
épületet arra, hogy a lakók értékeikkel együtt bemeneküljenek, vagy egy már meglévő<br />
épületet alakítottak át, rizalitszerű kiugrással toldották meg, amelyet gyakran<br />
toronyszerűen megmagasítottak; 72 pl. Szentkirályszabadja, Gyulafirátót villagazdaságainak<br />
egy-egy épülete). Mindemellett említést kell tenni a villa publicáról, amely út menti<br />
„beszálló vendéglő”, lóváltó állomás (mutatio) volt, a villa suburbanáról, amely a<br />
földbirtoktól független, pihenésre szánt városkörnyéki fényűző lakóházak gyűjtőneve, 73<br />
továbbá a földbirtokhoz kapcsolódó villa pseudourbanáról, amely a városi lakóház<br />
67<br />
B. THOMAS 1959, pp. 20-22.<br />
68<br />
HAJNÓCZI 1975, pp. 5-6., DAX 1985, p. 30., GABLER 1994a, p. 152. és MÓCSY 1995, p. 158.<br />
69<br />
MÓCSY 1995, p. 158., és PALÁGYI 1994b, p. 20.<br />
70<br />
B. THOMAS 1961, pp. 7-9., MÓCSY 1990, p. 222.<br />
71<br />
A latifundiumokon végzett termelőmunka javát a rabszolgák végezték. A legtöbb szükségleti cikk, a saját<br />
és környezetük igényeinek kielégítésére, a villán belül készült. A rabszolgák a villagazdaságon belül, vagy<br />
a villa közelében, egy önálló telepen éltek. Ld. B. THOMAS 1961, p. 8., DAX 1985, p. 31. és GABLER 1994a,<br />
p. 152.<br />
72<br />
B. THOMAS 1959, p. 24.<br />
73<br />
Ez jelenti a mai villa fogalom ősét.<br />
17