római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
római kori villák történeti - Budapesti Corvinus Egyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
forrás formájában (a lelőhelyek zöménél 500 méteren belül megtalálható): egy-egy villa<br />
helyének kijelölésekor a vizek közelsége elengedhetetlen tényező volt, amit a lehető<br />
legtöbb formájában hasznosítottak. A <strong>római</strong>ak a száraz és a nedves területek határára<br />
telepedtek, hogy ne öntse el a szántójukat a víz, azonban ivóvíz, öntözés céljára mégis<br />
elérhető közelségben maradjon. A korábbi archaeobotanikai adatok és mezőgazdasági<br />
leletek, valamint a talajtani jellemzők összegyűjtésével pedig a jellemző növényzetre, a<br />
termesztett fajokra is információt nyerhettem (főként gabona és annak gyomfajai kerültek<br />
elő vizsgálati területemen).<br />
A lelőhelyek a Bakony alacsonyabb régióitól a Balaton partjáig egyaránt<br />
megtalálhatóak, főként a 150 méteres B. f. tengerszint feletti magasságig terjedő zónában.<br />
Efölött egyre kevesebb település létesült, míg 400 méter felett egy sem található. Egyes<br />
helyeken a <strong>villák</strong> és telepek sűrűbben megtalálhatóak, amely a terepi viszonyokkal, a<br />
talajminőséggel, az úthálózat csomópontjaival, illetve a művelési móddal (pl. bérlők<br />
művelték a földeket, akiknek szerényebb települése a <strong>villák</strong> közelében épült) függ össze.<br />
A térinformatikai elemzés végső lépéseként ún. prediktív modellt alkottam: a 189<br />
lelőhelyre vonatkozó vizsgálataimmal nyert jellemző adathalmazokból generáltam a<br />
lelőhelyek előfordulásának valószínűségi csoportjait, így a legnagyobb eséllyel olyan<br />
területeken számolhatunk újabb, eddig azonosítatlan település létezésével, amelynek<br />
területe sík, 150 méteres magasság alatt fekszik, kitettsége pedig keleti-déli (mindazonáltal<br />
a <strong>villák</strong> és telepek domborzati jellemzőik alapján nem határolhatóak el egymástól élesen;<br />
ld. 6.1 diagram). Ezek nyomán újabb öt helyszínt határoztam meg a magas, és tizenöt<br />
helyszínt a közepes kategóriában: ezek a csoportok jelentik a kedvező környezeti<br />
adottságok nagyarányú meglétét. A magas kategóriájú területen fekvő helyszínek<br />
környezetét légi felvételen vizsgáltam és terepbejárást végeztem.<br />
A tisztán térinformatikai eszközök segítségével kijelölt kategóriáim helyes<br />
megválasztását két olyan eset (Balatonfüred és Lesencetomaj) is igazolni látszik, ahol a<br />
régészeti irodalmakkal történő utólagos összevetés alapján a <strong>római</strong> <strong>kori</strong> jelenlét<br />
bizonyítható: habár a települési forma még nem ismert, de ahol korábban településre utaló<br />
elemeket (ld. a balatonfüredi kemence, illetve a lesencetomaji késő<strong>római</strong>-avar<strong>kori</strong> temető)<br />
tártak fel a régészek. Mindemellett a közepes kategóriában megjelölt lehetséges<br />
települések egy részének közelében is szórványleletek kerültek elő.<br />
129