Officina Textologica 17. - Magyar Nyelvtudományi Tanszék ...
Officina Textologica 17. - Magyar Nyelvtudományi Tanszék ...
Officina Textologica 17. - Magyar Nyelvtudományi Tanszék ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Boda István Károly—Porkoláb JuditA koherencia feltétele „működési aspektusból” (Lotmant idézi SzikszainéNagy 1999: 200) az, hogy a szöveget a befogadója kiegészítse „mindazokkal azelemekkel/egységekkel, amelyek fizikailag nincsenek ugyan jelen benne, de a fizikailagjelen lévő elemekből/egységekből levezethetően annak részét képezik;az első esetben textuális vehikulumról beszélünk, míg a másodikban inferenciálisról”(Petőfi S. 2004b: 7). „Az inferenciális vehikulum annyiban különbözik atextuálistól, hogy abban valamennyi tartalmilag releváns összetevő a maga teljességébenközvetlen módon jelen van.” (Petőfi S. 2004: 97)A megértési (értelmezési) folyamat során a szövegben kifejezésre jutó tényállás-konfigurációteljessége arra utal, hogy a szöveg textuális vehikulumánakkiegészítése a szöveg befogadójának a világról vii való tudása alapján levont következtetésekkel,a fogalmak közt feltételezhető és eddig (explicit módon) feltáratlanviszonyokkal addig folytatódik, amíg a szöveg értelme világossá nem válik.A viszonyok azon fogalmak közötti kapcsolatot jelentik, amelyek együtt jelennek meg aszövegvilágban: minden ilyen kapcsolat magán viseli annak a fogalomnak a jelzését,amelyhez kötődik. [...] A viszonyok néha nincsenek explicitté téve a szövegben, vagyisnincsenek közvetlenül aktivizálva felszíni kifejezések révén. Az ember (a szöveg„fogyasztójaként”) annyi viszonyt tesz hozzá az előtte álló szöveghez, amennyi csakszükséges ahhoz, hogy a szöveg értelmes legyen. (Beaugrande—Dressler 2000: 25)Mindez egyrészt kiemeli a koherens szöveg megkonstruálásának folyamatjellegét, másrészt közvetlen kapcsolatot állapít meg a szöveg koherenciája ésértelmessége között (n. b. ezáltal az értelmesség a koherencia szükséges feltétele).Teljes összhangban azzal, hogy a koherencia fogalmával a jelenlegi szövegtani/szövegnyelvészetiirányzatok nemcsak „a szövegszerűség egyik kritériumát”jelölik „az értelmi összefüggést megteremtő eszközökre gondolva”, hanememellett „összefoglaló névként szolgál mindazon kognitív folyamatok jelölésére,amelyek megkönnyítik a szöveg mentális feldolgozását” (Csatár—Haase2011: 68).1.2.2. KorrespondanciaA fenti megállapítások kulcsfogalma természetesen az „értelmes”, amit pusztánszövegtani-nyelvészeti eszközökkel nem definiálhatunk. viii Kiindulásként elfogadhatjuk,hogy „ha a jelentés egy nyelvi kifejezés (vagy más jel) képességearra, hogy ismeretet ábrázoljon vagy közvetítsen [...], akkor értelemnek (egy kifejezésértelmének) nevezhetjük azt az ismeretet, amelyet egy adott szövegbenelőforduló kifejezés valóságosan (aktuálisan) közvetít” (Beaugrande—Dressler2000: 120). Ebben a meghatározásban a legfontosabb a szerzők által is kiemelt66