Officina Textologica 17. - Magyar Nyelvtudományi Tanszék ...
Officina Textologica 17. - Magyar Nyelvtudományi Tanszék ...
Officina Textologica 17. - Magyar Nyelvtudományi Tanszék ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Csűry Istvánszöveg, monológ és dialógus triviális módon számos eltérő sajátosságot mutat,ez hibás okoskodás; az esetleges „igen” válasz eleve csak a szóban forgó eszközökvizsgálatára volna érvényes, nem pedig általában. De még ezekre korlátozvais csak azután tehetünk bármilyen kijelentést, ha a szóbeli és társalgásbelinyelvhasználat vizsgálatából levont következtetések ezt alátámasztják.Végül pedig joggal gondolhatjuk, hogy a nyelvhasználat közegeinek, formáinakés változatainak minél inkább teljességre törekvő vizsgálatától várható az, hogya nyelv eszközeiről és működéséről teljes és kellően árnyalt képet kapjunk.Vagyis az említett kérdésre eleve csak nemmel felelhetünk (végső soron összhangbana SzT akusztikai dimenzióra is kiterjedő szövegmodelljével). Ebbőlviszont önmagában még nem következik szükségszerűen az, hogy az elsőkérdésre is nemmel válaszolhatnánk: eldöntéséhez alapos vizsgálatokra vanszükség.2. A szöveg egységei kommunikációs jellemzői szerint: elméleti közelítések2.1. (Szöveg)egységekElőször az első kérdés megválaszolásához rendelkezésre álló támpontokatvesszük sorra.Két ok szól amellett, hogy erre az első kérdésre ne maguknak a szövegösszefüggéstjelölő/jelző elemeknek a közvetlen megfigyelésével kezdjük keresni aválaszt. Először is láttuk, hogy relációteremtő funkciójuk betöltése változatosnyelvi megvalósulásban lehetséges, miközben környezetstruktúrájuk s az abbanrészt vevő szövegegységek tekintetbe vétele nélkül értelmezhetetlenek, a relációknaks főképpen az általuk érintett szövegegységeknek pedig véges számú típusadefiniálható. Másodszor arra kell emlékeztetnünk, hogy számos kifejezésmultifunkciós volta, illetve bizonyos pragmatikai relációk implicit (külön jelölő/jelzőeszköznélküli) kifejeződése eltéríthetne vizsgálódásunk fő irányától.Vegyük tehát előbb sorra, hogy milyen szövegegység-típusok jöhetnek számításba.Több szempont érvényesül a különböző szövegegységfajták meghatározásában,s ezek közül még a leghétköznapibbnak is lehet valamennyi nyelvészetiszövegtanirelevanciája. Ha ugyanis a bekezdésre gondolunk, előttünk áll a laikusnyelvhasználó által par excellence szövegegységként azonosított verbálistömb példája, mely leginkább felszíni jelenségnek látszik, hiszen meghatározásához,szövegbeli körülhatárolásához csak tipográfiai támpontokra támaszkodhatunk.A kutatások azonban rámutattak, hogy a bekezdésnek a szövegjelentésfelépítésében és interpretációjában lényeges szerepe van, vagyis a szöveg bekezdésekretagolása nem pusztán stilisztikai-retorikai normák követése, hanempszicholingvisztikai tényezőkkel összefüggő eljárás (a kérdés áttekintéséhez lásd28