1. sz. - József Attila Megyei és Városi Könyvtár - Tatabánya
1. sz. - József Attila Megyei és Városi Könyvtár - Tatabánya
1. sz. - József Attila Megyei és Városi Könyvtár - Tatabánya
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Bollók Ádám 74 HonfoglaláskorA sort való<strong>sz</strong>ínűleg további példákkal lehetne gyarapítani a publikált és publikálatlananyag alapján. Annyi mindenesetre megállapítható, hogy a sva<strong>sz</strong>tikamotívum ahonfoglalás kori - majd az Árpád-kori - kerámiánk fenékbélyegei között is megtalálható,ha nem is túl gyakran.104 E fenékbélyeg-típus azonban nem korlátozódik csupán aKárpát-medencére. Hasonlóak ismertek Kelet-Európában a Don-vidékről (Zovtnevoe)105vagy a Donyec-vidékről106 éppúgy, mint Közép-Európa <strong>sz</strong>láv107 területeiről: ÉNy-Csehor<strong>sz</strong>ágból,108Nagy-Lengyelor<strong>sz</strong>ágból,109 Alsó-Au<strong>sz</strong>triából (Thunau),110illetve Délkelet-EurópábanBulgáriából.111 Külön kérdést jelentenek a mai Nyugat-Szlovákia leletei:Ivona Vlkolinská ugyanis nem adja meg tételesen, hogy a felsorolt 28, 9-10. <strong>sz</strong>ázaditemető közül melyikben kerültek elő sva<strong>sz</strong>tikás fenékbélyeges edények (VlkolinskáV. típusa),112 csak annyit jegyez meg, hogy a 9-10. <strong>sz</strong>ázadban a sva<strong>sz</strong>tika egyre elterjedtebbmotívum lett.113 Ezzel <strong>sz</strong>emben az Anton Tocík által publikált, nagyré<strong>sz</strong>t magyarnaktartható temetők leletei között csak egy ilyennel találkoztam, míg a csekejitemetőben kettővel (lásd fent). Így elképzelhető, hogy Vlkolinská megjegyzése a területfeltehetőleg nem magyar lakosságú ré<strong>sz</strong>eire vonatkozik.Mód<strong>sz</strong>ertani <strong>sz</strong>empontból problematikusnak tartható a két leletcsoport ös<strong>sz</strong>ekapcsolása.Az egyik esetben (hajfonatkorongok) a motívum ék<strong>sz</strong>er dí<strong>sz</strong>ítéseként, a másikesetben (kerámia) egy általánosan elterjedt gyakorlat során alkalmazott jelöléstípuskénttűnik fel. További nehézséget jelent, hogy az elitkultúra termékei közé tartozó ötvösművekenés a köznépi kultúra tárgyai közé tartozó cserépedényeken látható hasonlómotívumok kapcsolata nehezen ti<strong>sz</strong>tázható.114<strong>1.</strong> Ha a motívum mögött közös ősi tudati tartalmat feltételezünk, akkor a két társadalmicsoportnál azonos értelmezésre lehetne gondolni. (Ennek automatikus feltételezésévelazonban nagyon könnyen az önmagába vis<strong>sz</strong>atérő érvelés csapdájába eshetünk.)2. Az elitkultúrában megjelenő motívumok esetén igen gyakori, hogy azt a köznépis átemeli saját művé<strong>sz</strong>etébe (esetleg más értelmezést adva neki - ha egyáltalán valamilyenértelmet tulajdonítanak annak). Az ilyen típusú másolás mindennapos, s gyakranjár együtt motívumromlással.1153. A köznépi kultúrában megjelenő motívum átkerülhet az elit kultúrkincsébe, bárezt az esetet jóval ritkábbnak tartom.4. Nem zárható ki annak lehetősége sem, hogy a két kulturális <strong>sz</strong>inten két különböző,egymástól független irányból terjed el egy-egy motívum.Konkrét esetünkben a fent vázoltak közül a negyedik esetet látom a legvaló<strong>sz</strong>ínűbbnek.Abból a jelenségből, hogy az általam ismert néhány sva<strong>sz</strong>tikás fenékbélyeg többségea magyar-<strong>sz</strong>láv érintkezési terület közelében látott napvilágot, mindaddig nemvonhatóak le mes<strong>sz</strong>emenő következtetések, míg a teljes anyag felgyűjtésére és elemzéséresor nem kerül. A honfoglalás előtti magyar leletanyag ismeretének hiányában annakeldöntésére sem mernék vállalkozni, hogy vajon a magyarok már a Kárpát-medencébeérkezésük előtt is ha<strong>sz</strong>náltak-e sva<strong>sz</strong>tikás fenékbélyeggel jelölt edényeket (mintláttuk, feltételezhető lakóhelyük környékén ez nem volt ismeretlen), vagy erre csak azúj haza területén került sor.Nem térhetünk ki a fenékbélyegek értelmezésének kérdése elől sem. Gyakran tulajdonítanakezeknek valamiféle mágikus tartalmat mind a nemzetközi,116 mind a magyarirodalomban.117 Egy másik értelmezés <strong>sz</strong>erint a fenékbélyegekben mesterjegyeket kelllátnunk. A 9-14. <strong>sz</strong>ázadi <strong>sz</strong>láv és német anyagot vizsgáló M. Nabe már 1918-ban meg-