Prohá<strong>sz</strong>ka Péter 17 Kárpát-medence kincseivolt vágva. Sótartó forma kettő. Két <strong>sz</strong>arvas, és egy ökör forma de nagyobb a <strong>sz</strong>arvasoknál,valami, olly görbe formájú is volt, mint a Posta síp négy darabrul, nem emlékezikmizsoda féle e<strong>sz</strong>közök voltak, hanem a mint meg mérettetlek kilentz fontnaktaláltattak, a<strong>sz</strong>ok a darabok pedig mellyekbe adattak Felvalter Urnak [Barczelini Jakab],az ökörnek <strong>sz</strong>arvaibul voltak ö<strong>sz</strong>ve olva<strong>sz</strong>tva.Mind ezeket elö<strong>sz</strong>er Nagy Sz. Miklosi kereskedőknek úgy mind Frandosirnak, ésMarkonak jellentették meg, és harmad ré<strong>sz</strong>it ajándékba azoknak adtak, hogy kinejelentséka talált kintset, egy darabot ismét pénzben adott Markonak, melyírt obligatoriat adott,a többit mint Naum Bétsi kereskedő vette által, mellyért is fizetett valamit, és adottobligatoriat, 1800 frnt."A talált aranyakat Vuinék tehát nem <strong>sz</strong>olgáltatták be a hatóságoknak, s ennek okárólaz egyik hivatali levélben nyilatkoztak: évtizedekkel korábban a család az Aranka folyónálmár talált egy éremleletet, mely kincsért azonban a hatóságtól semmiféle jutalombannem ré<strong>sz</strong>esültek.56 Ezért ők maguk próbálták értékesíteni az aranytárgyakat, demivel azok súlyuknál fogva nem találhattak vevőt Nagy<strong>sz</strong>entmiklóson, így segítségülhívták ismerőseiket, egy Jankovics István nevű aranyművest és két helyi kereskedőt:Dimitrievics Markót és Pandovics Trandaphilt. Jankovics kisebb darabokat próbált eladni,melyeket az edényekről törtek le, például egyes kancsók fülének aranybevonatátés a nautilus csé<strong>sz</strong>e <strong>sz</strong>arvait. Jankovics volt az, aki vevőt talált a többi tárgyra is NaumNitta, Bécsben élő gyapjúkereskedő <strong>sz</strong>emélyében, aki akkor éppen Nagy<strong>sz</strong>entmiklósontartózkodott." Eközben a két <strong>sz</strong>erb kereskedő sem tétlenkedett, ők a család fiaivalmegjárták a péterváradi vásárt, azonban vevőre nem akadtak. Nem maradt más lehetőséga sok arany értékesítésére, mint a pesti or<strong>sz</strong>ágos vásár. Naum Nitta, miután Jankovicsközvetítésével 320 forintért megvásárolt két csé<strong>sz</strong>ét, egy poharat és a csemegés <strong>sz</strong>ilkét,megtudta az aranyművestől a találók <strong>sz</strong>emélyét.58 Felkereste őket és megállapodtakabban, hogy a két helyi kereskedővel mego<strong>sz</strong>tozik az edényeken, melyekért 2822 forintotajánlott, rögtön kifizetve ké<strong>sz</strong>pénzben 1020 forintot. Ezen ös<strong>sz</strong>egért sikerültmeg<strong>sz</strong>ereznie a lelet 2/3-át, a többi a kereskedőké lett. Ezt követően mind Naum, mindpedig a <strong>sz</strong>erb kereskedők elindultak Pestre.59 A kincs megtalálása azonban nem maradttitokban: értesültek róla Nákó Kristóf uradalmában, s a hatóság is tudomást <strong>sz</strong>erzettróla. Az uradalom intézője a még Nagy<strong>sz</strong>entmiklóson lévő töredékeket lefoglaltatta éslevélben fordult Nákó pesti megbízottjához, kérve közbenjárását. Ő a hatóságok segítségévelelő<strong>sz</strong>ör a Naumnál lévő tárgyakat, majd a két kereskedő Pestre érkezését követőena többi edényt is lefoglaltatta. Ezt követően Neumann abbé már említett levelénekhatására intézkedtek a kincs mielőbbi Bécsbe <strong>sz</strong>állításáról. A leletért járó jutalombanazonban sem a megtalálók, sem pedig a bejelentők nem ré<strong>sz</strong>esültek, csupán a földtulajdonosa kapta meg több mint egy évtized késéssel a neki járó harmadot.60Az Érem- és Régiségtár aranyban gazdag évtizedét az 1800-ban a bécsi csatornaépítkezések(Kannalbau am Rennwege) során talált római éremleletek zárják.61 Az egyiklelet 274 darab aranypénzből, a másik 1446 darab ezüst dénárból állt, sajnos azonban -a korábbi gyakorlatot követve - az elsőből csupán 191, míg a másodikból mindös<strong>sz</strong>e964 darabot tartottak meg a gyűjtemény <strong>sz</strong>ámára. Bár a Magyar Nemzeti Múzeummegalapításával újabb közgyűjteménnyel gazdagodott a Habsburg Birodalom, ennekellenére a fontosabb leletek ezt követően is - egé<strong>sz</strong>en az 1867-es kiegyezésig - Bécsbekerültek. Így például 1805-ben a római aranypénzekből és fibulákból álló petrijanecikincset a magyar,62 az 1814-ben talált kuczurmarei, 7. <strong>sz</strong>ázadi ezüstedényeket a buko-
Prohá<strong>sz</strong>ka Péter 18 Kárpát-medence kincseiA nagy<strong>sz</strong>entmiklósi aranylelet rajzai egy 1847-es kiadványban.