A Tihanyi alapítólevél három szórványáról: Huluoodi, Turku, UrsaÖlyved, Sasad, Tyukod, Varjad; mindezekre lásd CSÁNKI-index 290, 640, 734,847, 862 stb.) hasonlóan — több névben is szerepel a régiségben: Temes vármegyében,a Bél-vidéki kerületben: 1467: Hollod (Cs. 2: 26), Biharban pedigvíz- és településnévként egyaránt (LIPSZKY, Rep., vö. FNESz. Pusztahollód), sőtvalószínűleg személynévként is a Sáros megyei 1285/1334: Hulloudzallasa földnevében (OklSz. holló, vö. TESz. holló). Esetleg ide tartozhat a fent más összefüggésbenemlített Somogy megyei Hollád is (vö. FNESz.). 3Holló szavunk ősi hangutánzó szó az uráli korból, amelynek már az alapnyelvbenképzős formáját lehet rekonstruálni *kul‹(k‹) alakban (MSzFgrE.,TESz.). A régi magyarban a szó még a 14. században is gyakran előfordult azelső szótagban esetleg zártabb magánhangzót is jelölő u-val; a Nógrád megyeiHollókő vár nevében erre — más ilyen adatok mellett — több példát is találunk:1323: Hulloukw, 1327: Huloukw stb. (Gy. 4: 251). A szóbelseji rövid l-re —amelynek intervokalikus megnyúlása eredményezte a ma általános hosszú ll-esformát (TESz.) — nemcsak a régiségben találunk bőséges példákat: 1231: villaHolo (BÁRCZI 1951: 28), 1256/1273: Holofa (OklSz., továbbá az egyik fentinógrádi adat stb.), hanem a mai nyelvjárásokban is előfordul: holó (ÚMTsz.).A holló szóvégi ó-ját az alapnyelvi képzőből lehet levezetni (vö. TESz.),amelynek -k- eleme spirantizálódás után -Û-ben folytatódhatott, s ez a véghangzóeltűnését követően szóvégi helyzetben vokalizálódott. 4 Az ómagyar kor koraiszakaszában jellemző Û ~ Ù váltakozást feltéve (vö. BENKŐ 1980: 74) *huloÙodialakot rekonstruálhatunk, ami írásban hulouodi formában jelenhetett volnameg; 5 ehhez képest a Tihanyi alapítólevélben szereplő huluoodi esetleg az u ésaz o felcserélődését mutathatja. A nyilvánvalóan nem bizonyítható esetlegesíráshiba feltevését nem teszi kevésbé valószínűvé az a tény sem, hogy a szórványegymás után kétszer is azonos módon leírva szerepel, hiszen a tévesztésmár az oklevél nyersváltozatának (piszkozatának) elkészítésekor vagy akár ajegyzetek alapján történő szerkesztéskor is megtörténhetett. Az alapítólevél számoshelyesírási következetlensége mellett kétségtelen íráshibával számolhatunk3 E nevet KISS LAJOS a BÁRCZI által ajánlott magyarázat mellett PAIS DEZSŐ szóbeli közlésére hivatkozvaa holló szóból is származtathatónak tartotta (FNESz.), ám a részletekről — nyilván aszótár által kijelölt korlátok miatt — nem szólt. A javasolt etimológia legkényesebb pontja a másodikszótagbeli á magyarázata, amely esetleg az Almád, Nyárád típusú (különben nem teljesenazonos alakulásmódú) nevek analógiás hatásával számolva adható meg, de kiindulásként szóbajöhet a holló egykori esetlegesen föltehető holla- tőváltozata is.4 A holló közszónak az ebben a tőtípusban szokásos holla- tövét sem a történeti forrásokból, sem amai nyelvből nem tudom ugyan adatolni, de helynévi használatával összefüggésben a Holló településnévből(erre lásd a fenti 1231-ből való adatot) -i képzővel alakult családnevek között találunkilyen formát: Hollay (forrás: internetes telefonkönyv: www.mtt.hu).5 A Ù jelölésében az alapítólevélben szokásosabb az uu, de például a ueieze szóban egyik említésekoru szerepel ilyen hangértékben.71
Hoffmann Istvána monarau bukurea szórvány esetében, amelyben a bukur és a rea találkozásánálaz egyik r betű elmaradt, de megjegyzem még, hogy az eri iturea itu eleménekmagyarázatában JUHÁSZ DEZSŐ felvetette az esetleges tollhiba lehetőségét is(1992: 130).A betűfelcserélés feltételezése egyúttal persze a névnek a hull igével valóösszekapcsolási esélyeit is javítja: a *huloÙodi így minden további nélkül lehetnea korábban rövid l-lel hangzó (vö. EWUng.) szó igenévi alakjából való helynévis, ám ezt a lehetőséget névtipológiai érvek sokkal kevésbé támogatják, minta fenti etimológiát: a PAIStól idézett néhány víznév (1970: 38) valóban a hull igeszármazékának tűnik ugyan, de további ilyen helyneveket a régebbi névanyagbannem ismerek, és a hull-nak egyetlen származékszava sem szerepel — a hullámkivételével — a Dél-Dunántúlról megjelent helynévtárak (BMFN., TMFN.,SMFN., ZMFN.) több százezres adatrengetegében.4. Az alapítólevélben Turku-ként említett helyet jelölő szónak már az olvasatais elvileg kétféle, helyesírás-történeti szempontból egyforma eséllyel figyelembevehető lehetőséget vet fel: palatális és veláris magánhangzókkal egyarántolvasható. A két olvasatváltozat értelemszerűen más-más szóval, szócsoporttalhozza összefüggésbe a szórványt.A veláris [turku] olvasat a szakirodalomban komolyabban nem vetődött fel,e lehetőséget BÁRCZI sem említi (1951: 16–7). Erre utal azonban a TESz.-nek aza megoldása, hogy a Tihanyi alapítólevélnek ezt az adatát — kérdőjellel ugyan— a torok első előfordulásaként tünteti föl. Ugyanígy jár el az EWUng. is. Azazonosítást a jelentés oldaláról az teszi elképzelhetővé, hogy a torok földrajziköznévként is használatos, a TESz. meghatározása szerint ’térségnek, területnek,helységnek stb. bejárati része, kezdete’ jelentésben. Földrajzi köznévi szerepétmai előfordulásai is jól mutatják, ezek között főleg vízrajzi szóként találhatómeg, többek között ’vízfolyás torkolata’, ’öböl’, ’partszakadék’ jelentésben (NE-MES 2005: 187). Ebből a tőből való a mai köznyelvi torkolat is, amely a 17. századelejétől adatolható (TESz.). Ez az azonosítás — elsőre legalábbis úgy tűnik— jól kapcsolható az alapítólevélben lacus-ként említett Turku-hoz, amely ígyjól beleillenék a szomszédságában szereplő földrajzi köznevekkel azonos alakúmegnevezések (Zakadat, aruk, Seg) sorába. Csakhogy a torok szót önmagábansem közszóként, sem pedig tulajdonnévként nem nagyon szokás helymegjelölésrehasználni ugyanúgy, ahogyan más metaforikus úton földrajzi köznévvé letttestrészneveket (pl. fő ~ fej, oldal stb.) sem. E szavak ugyanis speciális rész–egész viszonyt fejeznek ki, s ennek megfelelően helymegjelölésre inkább szószerkezetekbenhasználhatók: valaminek a torkáról, fejéről stb. lehet leginkábbbeszélni. E fontos névtipológiai körülmény a szórványnak a torok-kal valóösszekapcsolását igen csekély valószínűségűvé teszi, s ezért még kérdőjellel semigen célszerű az adatai közé sorolni.72
- Page 2 and 3:
HELYNÉVTÖRTÉNETI TANULMÁNYOK 2.
- Page 4 and 5:
Helynévtörténeti tanulmányok2.S
- Page 6:
TartalomElőszó...................
- Page 9 and 10:
Előszópatrocíniumi településne
- Page 11 and 12:
Rácz Anitaközelített a témához
- Page 13 and 14:
Rácz Anita193-205), melynek során
- Page 15 and 16:
Rácz AnitaA variánsokban előford
- Page 17 and 18:
Rácz Anitaért ne lenne elképzelh
- Page 19 and 20:
Rácz Anitajelenség mennyire tekin
- Page 21 and 22: Rácz AnitaA névtípus kialakulás
- Page 23 and 24: Rácz AnitaLAJOS etimológiái szer
- Page 25 and 26: Rácz Anitatörzsnévi eredetű tel
- Page 27 and 28: Rácz AnitaMarcal, a Rába, a Rábc
- Page 29 and 30: Rácz AnitaBENKŐ LORÁND (2003), N
- Page 32 and 33: Tóth ValériaA templomcímből ala
- Page 34 and 35: A templomcímből alakult települ
- Page 36 and 37: A templomcímből alakult települ
- Page 38 and 39: A templomcímből alakult települ
- Page 40 and 41: A templomcímből alakult települ
- Page 42 and 43: A templomcímből alakult települ
- Page 44 and 45: A templomcímből alakult települ
- Page 46 and 47: A templomcímből alakult települ
- Page 48 and 49: Bölcskei AndreaA spontán keletkez
- Page 50 and 51: A spontán keletkezésű települé
- Page 52 and 53: A spontán keletkezésű települé
- Page 54 and 55: A spontán keletkezésű települé
- Page 56 and 57: A spontán keletkezésű települé
- Page 58 and 59: A spontán keletkezésű települé
- Page 60 and 61: A spontán keletkezésű települé
- Page 62 and 63: A spontán keletkezésű települé
- Page 64 and 65: A spontán keletkezésű települé
- Page 66 and 67: A spontán keletkezésű települé
- Page 68 and 69: Hoffmann IstvánA Tihanyi alapító
- Page 70 and 71: A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 74 and 75: A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 76 and 77: A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 78 and 79: A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 80 and 81: A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 82 and 83: A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 84 and 85: Zelliger ErzsébetA Tihanyi alapít
- Page 86 and 87: A Tihanyi alapítólevél u[gr]in b
- Page 88 and 89: Póczos RitaAz Árpád-kori Borsod
- Page 90 and 91: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 92 and 93: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 94 and 95: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 96 and 97: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 98 and 99: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 100 and 101: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 102 and 103: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 104 and 105: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 106: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 109 and 110: Kocán Bélaamely a HOFFMANN ISTVÁ
- Page 111 and 112: Kocán Béla44, 38, L16), 1865 (P.
- Page 113 and 114: Kocán Béla1351 (DL. 38161, ComMar
- Page 115 and 116: Kocán Béla393). Az Ilonok egy szl
- Page 117 and 118: Kocán BélaPusztinca vize ’Szől
- Page 119 and 120: Kocán Bélabi adatai elmagyarosodo
- Page 121 and 122: Kocán BélaThwrcz, poss., 1478 (Z.
- Page 123 and 124:
Kocán Bélaa), [1750] (ComMarmUg.
- Page 125 and 126:
Kocán BélaK10 = Nagycsongova kata
- Page 127 and 128:
Kocán BélaLipszky, Rep. = LIPSZKY
- Page 129 and 130:
OOOOKocán BélaBeberkePasoncaAtakS
- Page 131 and 132:
Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 133 and 134:
Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 135 and 136:
Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 137 and 138:
Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 139 and 140:
Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 141 and 142:
Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 143 and 144:
Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 145 and 146:
Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 147 and 148:
Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 149 and 150:
Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 151 and 152:
Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 153 and 154:
Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 155 and 156:
Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 157 and 158:
Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 160 and 161:
Reszegi KatalinKét hegyvonulat Ár
- Page 162 and 163:
Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 164 and 165:
Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 166 and 167:
Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 168 and 169:
Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 170 and 171:
Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 172 and 173:
Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 174 and 175:
Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 176 and 177:
Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 178 and 179:
Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 180 and 181:
Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 182 and 183:
Bíró FerencHelynevek a Heves Megy
- Page 184 and 185:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 186 and 187:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 188 and 189:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 190 and 191:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 192 and 193:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 194:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 197 and 198:
Kenyhercz Róbertpád-kori Magyaror
- Page 199 and 200:
Kenyhercz Róbertvannak kitéve, am
- Page 201 and 202:
Kenyhercz Róbertómagyar korban k
- Page 203 and 204:
Kenyhercz Róbertst-/szt- (5): 1329
- Page 205 and 206:
Kenyhercz Róbertrészt ez az egyet
- Page 207 and 208:
Kenyhercz Róbertmiért csak s, sz
- Page 209 and 210:
Bárth M. JánosA helynévgyűjtem
- Page 211 and 212:
Bárth M. Jánosaz ugyancsak sűrű
- Page 213 and 214:
Bárth M. JánosA 4. ábrán az „
- Page 215 and 216:
Bárth M. Jánoslattal talán bizto
- Page 217 and 218:
Bárth M. János8. ábra. A kútnev
- Page 220 and 221:
Mikesy GáborA „Földrajzinév-t
- Page 222 and 223:
A „Földrajzinév-tár”-rólbiz
- Page 224 and 225:
A „Földrajzinév-tár”-rólA
- Page 226:
A mű elektronikus változatára a