Helynevek a Heves Megyei Levéltár 13. századi okleveleiben4.1. Az egyrészesek közül keletkezési módjuk szerint a legkisebb csoport tagjai(2) névátvétellel kerültek a helyi magyar lakosok nyelvébe, valószínűleg márhelynévként, így számukra csupán megnevező funkciójúak voltak. A két szomszédostelepülés neve: Maklár (1261/1271: Moklar 9) és Tálya (1291: Talya44). Az előbbi török, az utóbbi vallon eredetű (vö. FNESz.).4.<strong>2.</strong> A belső keletkezésűek egyik jellegzetes kategóriája a morfematikai szerkesztéssellétrejött neveké. Az efféle lehetséges módok közül az oklevelek adataicsak a névképzésre adnak példákat. Négy képző: az -i ~ -j (8), a -d (4), az -s(1) és az -ny (1) összesen 14 egyrészes településnevet alkotott. Alapszavuk:földrajzi köznév (2), növénynév (3), egyéb köznév (1), népnév (1), méltóságnév(2) és személynév (5). Ezek funkciója általánosan: az alapszó jelöltjének a településselvaló szoros kapcsolatára, az ahhoz való tartozására utalás. Így a halomföldrajzi köznévből származik a Halmaj (1248/1483: Holmoy 4), a hany vízrajziköznévből pedig a Hanyi (1278: Honi 22); a hárs, mogyoró növénynevekből aHarsány (1261/1271: Mezeuharsan 9), Magyarád (1261/1271: Magarad 9) éstalán a komló-ból a Kömlőd (1261/1271: Kumleud 9). A talaj könnyen felmelegedő,termékeny voltát a hő köznevünk jelzi a Heves (1271/1284: Heues, Hewes14) településnévben.Az ember jelenlétére, a hellyel való szoros kapcsolatára részben köznevek(nép- és méltóságnevek) utalnak. Így a Németi (1261/1271: Nempti 9), Apáti(1269: Apathi, Apati 11), Püspöki (1261/1271: Gunguspispuky 9); részben pedigszemélynevek, az Abád (1261/1271: Abad 9), Endréd (1261/1271: Endred 9),Kocsi (1248/1483: Cochy 4), Magyari (1275: Olmagari 17), Poklosi (1261/1271:Olpuklusi 9) nevekben.4.3. Keletkezéstörténeti szempontból a feldolgozott oklevelek alapján a 13.századi Heves vármegyei településnevek legtöbb tagot számláló csoportja a metonimikusnévalkotással keletkezetteké (41). Az így született helységnevek egyrészesek,s bennük az alapul szolgáló nyelvi eszköz jelöltjével való kapcsolat fejeződikki. A sokféle szemantikai lehetőség közül az oklevelek adatai kétféle viszonyraszolgáltatnak példákat. Leggyakrabban az adott helyen élt ember(ek)retörténik utalás, aki(k) birtokosa(i) vagy lakosa(i) volt(ak). Az egyes településnevektehát a személy, lakosság – hely, ami a tulajdona vagy lakóhelye jelentésviszonyrautalnak.Az alapul szolgáló nyelvi eszközök lehetnek köznevek: bizonyos törzs-, népésfoglalkozásnevek (5): a Varsány (1277/1325: Vosyan 21); a Besenyő (1278:Beseneu 22), a Ladány (1278: Ladan 22); a Fedémes (1261/1271: Fedemus 9) ésa Halász (1261/1271: Halaz 9) helységnevekben (vö. FNESz.).Az oklevelekben szereplő adatok igazolják azt a névtani szakirodalomban általánosanelterjedt nézetet, hogy a 13. század és az azt közvetlenül megelőzőszázadok legproduktívabb településnév-adási módja a puszta személynév meto-189
Bíró Ferencnimikus felhasználása volt. (Az ide tartozó 22 településnévnek a többségét ma ise rövid formájában használja a közvetlen környék beszélőközössége.) Ilyen módonjöttek tehát létre a következő falunevek: Abony ’Füzesabony’ (1261/1271:Obon 9), Apc (1261/1271: Apuch 9), Bakta ’Egerbakta’ (1261/1271: Baktha 9),Bocs ’Egerbocs’ (1292: Boch 47), Buda (1261/1271: Buda 9), Encs (1290/1291:Ench 42), Farmos ’Egerfarmos’ (1261/1271: Fornos 9), Folt (1261/1271: Folth9), Izsép (1261/1271: MezeuIseph 9), Kerecsen (1261/1271: Kerechen 9), Kocs(1256: Kuch 7), Mák (1278: Mak 22), Nána ’Tiszanána’ (1261/1271: Nana 9),Pata ’Gyöngyöspata’ (1256: Patha 7), Poroszló (1248/1326: Poruzlou, Porozlou3), Süly (1256: Sew 7), Szalók ’Egerszalók’ (1248/1483: Zalowk 4), Szalók’Abádszalók’ (1261/1271: Zalouk 9), Szólát ’Egerszólát’ (1248/1483: Zowlak4), Szőr (1278: Cheur 22), Tárkány ’Mezőtárkány’ (1273: Tarkan, Tharkan 16),Verpelét (1261/1271: Welpreth 9).A metonimikus helynévadással gyakorta kifejezett másik jelentés-összefüggésa helynek valamely más helyhez való viszonyára vonatkozik. A településpontos elhelyezkedésére világítanak rá a felhasznált helynevek fajtái. A 14 effélehelységnév közül 8 víznévből keletkezett, mutatva a patak, tó, vízrész –település, ahol található jelentésviszonyt. A névelőzmény víznevek egy- és kétrészesekegyaránt lehetnek, bár az előbbiek többségben vannak: Eger (1248/1326:Agria 3), Gyöngyös (1261/1271: Gungus 9), Laksó (1278: Lacseu 22), Ménesitó(1261/1271: Menusytho, Menusythou 9), Mohágytő (1248/1326: Mohagtheo 3),Örém (1248/1326: Eurem 3), Pók (1261/1271: Pookh, Pook, Pokh 9), Szikszó(1275–90/1327: Scekzou 19, 1280: Zykzou 32).Mindössze egy adatban feltételezhető a vízkörnyéki hely – település, ahol találhatójelentésváltozás: Vécseszeg (1261/1271: Weichezeg 9). Domborzati nevekből— melyek arra utalnak, hogy a térszínformán, illetőleg a mellett létesült a falu— alakultak a Debrő (1271/1284: Debreu 14) és a Hajóhalom (1271/1284: Hayouholm14) településnevek. Az erdő melletti megtelepedést jelzi a határnévbőllett Izsépfája (1261/1271: Isepphaya 9) településnév. Emberi építmény, illetveépület (templom) adta a névadás motivációját a Hajóuta (1261/1271: Haiouthaa9) és a Saruldegyház (1261/1271: Saruldeghaz 9) nevek létrejöttéhez.Alakilag egyrészesnek látszik az a két településnév, amelyeknek a keletkezéséről,szemantikai vonatkozásairól, lexikális hovatartozásáról sem a források,sem a számomra jelenleg hozzáférhető szakirodalmi munkák nem nyújtanaksemmiféle információt, így kategorizálhatatlanoknak számítanak. A következők:Olfa (1261/1271: Olpha 9), ?Vécsek ~ Vecseg (1261/1271: Vecheg, Wecheg 9).4.4. Mindegyik kétrészes településnév (20) szintagmatikus szerkesztéssel keletkezett.Döntő többségük (minőség- és birtokos)jelzős szintagmából. Az alaptagjukhelyfajtajelölő földrajzi köznév (föld, telek) vagy megnevező funkcióbanálló településnév. A földrajzi köznévi alaprészek (4) kivétel nélkül birtoklásra(használatra) utaló lexémával alkottak összetételt. Foglalkozásnév az előtag a190
- Page 2 and 3:
HELYNÉVTÖRTÉNETI TANULMÁNYOK 2.
- Page 4 and 5:
Helynévtörténeti tanulmányok2.S
- Page 6:
TartalomElőszó...................
- Page 9 and 10:
Előszópatrocíniumi településne
- Page 11 and 12:
Rácz Anitaközelített a témához
- Page 13 and 14:
Rácz Anita193-205), melynek során
- Page 15 and 16:
Rácz AnitaA variánsokban előford
- Page 17 and 18:
Rácz Anitaért ne lenne elképzelh
- Page 19 and 20:
Rácz Anitajelenség mennyire tekin
- Page 21 and 22:
Rácz AnitaA névtípus kialakulás
- Page 23 and 24:
Rácz AnitaLAJOS etimológiái szer
- Page 25 and 26:
Rácz Anitatörzsnévi eredetű tel
- Page 27 and 28:
Rácz AnitaMarcal, a Rába, a Rábc
- Page 29 and 30:
Rácz AnitaBENKŐ LORÁND (2003), N
- Page 32 and 33:
Tóth ValériaA templomcímből ala
- Page 34 and 35:
A templomcímből alakult települ
- Page 36 and 37:
A templomcímből alakult települ
- Page 38 and 39:
A templomcímből alakult települ
- Page 40 and 41:
A templomcímből alakult települ
- Page 42 and 43:
A templomcímből alakult települ
- Page 44 and 45:
A templomcímből alakult települ
- Page 46 and 47:
A templomcímből alakult települ
- Page 48 and 49:
Bölcskei AndreaA spontán keletkez
- Page 50 and 51:
A spontán keletkezésű települé
- Page 52 and 53:
A spontán keletkezésű települé
- Page 54 and 55:
A spontán keletkezésű települé
- Page 56 and 57:
A spontán keletkezésű települé
- Page 58 and 59:
A spontán keletkezésű települé
- Page 60 and 61:
A spontán keletkezésű települé
- Page 62 and 63:
A spontán keletkezésű települé
- Page 64 and 65:
A spontán keletkezésű települé
- Page 66 and 67:
A spontán keletkezésű települé
- Page 68 and 69:
Hoffmann IstvánA Tihanyi alapító
- Page 70 and 71:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 72 and 73:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 74 and 75:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 76 and 77:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 78 and 79:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 80 and 81:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 82 and 83:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 84 and 85:
Zelliger ErzsébetA Tihanyi alapít
- Page 86 and 87:
A Tihanyi alapítólevél u[gr]in b
- Page 88 and 89:
Póczos RitaAz Árpád-kori Borsod
- Page 90 and 91:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 92 and 93:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 94 and 95:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 96 and 97:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 98 and 99:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 100 and 101:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 102 and 103:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 104 and 105:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 106:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 109 and 110:
Kocán Bélaamely a HOFFMANN ISTVÁ
- Page 111 and 112:
Kocán Béla44, 38, L16), 1865 (P.
- Page 113 and 114:
Kocán Béla1351 (DL. 38161, ComMar
- Page 115 and 116:
Kocán Béla393). Az Ilonok egy szl
- Page 117 and 118:
Kocán BélaPusztinca vize ’Szől
- Page 119 and 120:
Kocán Bélabi adatai elmagyarosodo
- Page 121 and 122:
Kocán BélaThwrcz, poss., 1478 (Z.
- Page 123 and 124:
Kocán Bélaa), [1750] (ComMarmUg.
- Page 125 and 126:
Kocán BélaK10 = Nagycsongova kata
- Page 127 and 128:
Kocán BélaLipszky, Rep. = LIPSZKY
- Page 129 and 130:
OOOOKocán BélaBeberkePasoncaAtakS
- Page 131 and 132:
Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 133 and 134:
Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 135 and 136:
Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 137 and 138:
Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 139 and 140: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 141 and 142: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 143 and 144: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 145 and 146: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 147 and 148: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 149 and 150: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 151 and 152: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 153 and 154: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 155 and 156: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 157 and 158: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 160 and 161: Reszegi KatalinKét hegyvonulat Ár
- Page 162 and 163: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 164 and 165: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 166 and 167: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 168 and 169: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 170 and 171: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 172 and 173: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 174 and 175: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 176 and 177: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 178 and 179: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 180 and 181: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 182 and 183: Bíró FerencHelynevek a Heves Megy
- Page 184 and 185: Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 186 and 187: Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 188 and 189: Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 192 and 193: Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 194: Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 197 and 198: Kenyhercz Róbertpád-kori Magyaror
- Page 199 and 200: Kenyhercz Róbertvannak kitéve, am
- Page 201 and 202: Kenyhercz Róbertómagyar korban k
- Page 203 and 204: Kenyhercz Róbertst-/szt- (5): 1329
- Page 205 and 206: Kenyhercz Róbertrészt ez az egyet
- Page 207 and 208: Kenyhercz Róbertmiért csak s, sz
- Page 209 and 210: Bárth M. JánosA helynévgyűjtem
- Page 211 and 212: Bárth M. Jánosaz ugyancsak sűrű
- Page 213 and 214: Bárth M. JánosA 4. ábrán az „
- Page 215 and 216: Bárth M. Jánoslattal talán bizto
- Page 217 and 218: Bárth M. János8. ábra. A kútnev
- Page 220 and 221: Mikesy GáborA „Földrajzinév-t
- Page 222 and 223: A „Földrajzinév-tár”-rólbiz
- Page 224 and 225: A „Földrajzinév-tár”-rólA
- Page 226: A mű elektronikus változatára a