Két hegyvonulat Árpád-kori névállományának összevető vizsgálataészaki Szirk (1334: Zyrk, Gy. 2: 461, 538) hegynév esetében egy szláv Szirk-féleszemélynév (vö. Syrek szn., FNESz.) válhatott magyar névadás eredményeképpena kiemelkedés megnevezésévé. Meg kell azonban jegyezni, hogy a személynévinévadás, s különösen a puszta személynévi metonímia feltételezése a kiemelkedéseknevében kevésbé megalapozott, mint a településnevek esetében. 7Ebben a névtípusban ezért számolni kell a személynév > településnév > hegynéváttétel lehetőségével is.<strong>2.</strong>1.6. Településnévből alakultak metonimikus névadással a Dédes (1247:Dedus, Gy. 1: 736, 769), Gyúl (1075/+1124/+1217: Gcohlu, Gy. 4: 242, 247),Lapásd (1227: Lapasd, Gy. 4: 249) nevek a déli területen. A Börzsöny (1138/1329: Belsun, Gy. 3: 150) hegység neve szintén településnévre vezethető vissza:a valószínűleg szláv eredetű (Nagy)börzsöny helység nevéből alakult. 8 Az északivonulatban csupán a Lám (+1135/+1262/1566: Lom, Gy. 3: 150, 183, 215) hegynévesetében gondolhatjuk, hogy az azonos nevű közeli szláv eredetű településnévrejlik benne, nem zárható ki azonban a kevésbé jellemző hegynév > településnévalakulásmód sem.<strong>2.</strong>1.7. A hegyet borító erdőség neve vonódott át a kiemelkedés megjelölésérea déli vonulatbeli Várerdő (1265: per montem … Warerdev, Gy. 4: 263) hegynév,valamint az északi Apátbükke ([1266]/1266/1274: Apat Byky, Gy. 3: 150,155, 254), Feketeerdő (1413: Fekethe erdew, Gy. 2: 457) és Palaszkabükke(1333/1334: Palazkabiky, Gy. 2: 461, 512) nevek esetében. Az is elképzelhetőazonban, hogy e névelőfordulások a latin mons ’hegy’ megjelölés ellenére is azerdőségek megnevezői voltak, hiszen névhasználói kompetenciánk alapján tudjuk,hogy gyakran csupán nézőpont kérdése, hogy milyen szemlélettel határozunkmeg egy hegyet. Mindamellett meg kell jegyezni, hogy az elsődlegesen erdőségetmegnevező névformák hegynévi használata nem ritka a korai ómagyarkorban. 97 Erre KÁLMÁN BÉLA is felhívja a figyelmet a „Földrajzi nevek etimológiai szótárá”-ról írt ismertetésében,amelyben kifogásolja KISS LAJOS eljárását, amikor is kellő bizonyíték nélkül puszta személynévieredetűnek ítél hegyneveket. Ám e véleményében egyik-másik esetben mintha kissémaga a recenzens is elbizonytalanodna, és óvatosabban fogalmaz. A Badacsony névnél még egyértelműaz elutasító állásfoglalása: „Hegynek nem szokás személynevet adni”, a Geté-hez fűzöttmegjegyzése azonban már kevésbé határozott: a hegynevek ritkán szoktak személynévből keletkezni(vö. 1979: 300–3).8 A hegynévnek a kizárólag meleg égövön tenyésző börzsöny fanévvel való összekapcsolása nemhelytálló (FNESz., KISS L. 1997: 163). Talán az magyarázhatta a növénynévi származtatást, hogyaz oklevelekben silva-ként megjelenő Börzsöny hegynév mögött olyan elsődleges erdőnevet gyanítottak,amely jellegzetes fájáról kaphatta a nevét.9 KISS LAJOS pedig arra hívja fel a figyelmet az erdőnév > hegynév metonímia kapcsán, hogy az ellentétesirányú kapcsolatra is van példa, mivel a fakitermelésre, makkoltatásra alkalmas s ezértgazdaságilag különösen értékes erdővel borított hegyeink gyakran mint silva ’erdő’, s nem mint165
Reszegi Katalin<strong>2.</strong>1.8. Más, a hegy közelében lévő különböző helyek nevei is gyakran váltakmetonimikus névadással a kiemelkedés megnevezésévé: leggyakrabban kétrészeshelynevek alakultak ilyen módon hegynévvé. A déli területen a Medves(1290/1303/1479: Medus, Gy. 2: 461, 485, 4: 209) nevű bazaltfennsík vélhetőena közelében folyó, ezen a területen adatokkal nem igazolható, másutt azonbanelőforduló Medves nevű patakról kaphatta a nevét (ehhez ld. KISS L. 1997: 160).Az Izsákláza (1295: Ysaaclasa, Gy. 3: 42, 70; láz ’tisztás, szénatermő hely, rét,irtvány’, vö. TESz. láz), Miklósluga (1248/1326: Myklousluga, Gy. 1: 736, 767;*lug ’erdei rét’, vö. FNESz. Miklósluga) nevekben rétnek a megnevezése rejlik.Az északi területen is megtalálható ez az elsődleges helynévfajta: Hegyláz(1290/1303/1479: Hyglaz, Gy. 2: 461, 485), Ökörmező (1291: Wkurmezeu, Gy.2: 460, 543). A Munuhpest (1266/1283: Munuhpest, Gy. 2: 461, 545) név pediga hegy oldalában lévő barlangot jelölhette elsődlegesen, mivel benne a pest’üreg, barlang’ földrajzi köznév rejlik (FNESz. Pes-kő; DÉNES 1999: 108, 2005:164–6).<strong>2.</strong>1.9. Az egyrészes nevek jelentős hányada szláv eredetű: a déli vonulatbanaz egyrészes nevek egynegyedénél számolhatunk a szláv eredeztetés lehetőségével:pl. Kemenc (1331/1394: Kemench, Gy. 3: 150, 229) < szl. kamen ’kő’, Orl([1245]/1245: Orl, Gy. 3: 150, 174) < ősszl. *orьlъ ’sas’ (vö. FNESz. Orló), azészaki vonulatban ez az arány lényegesen magasabb: az egyrészes nevek kétötödétsorolhatjuk ide: pl. Hradissza (1256/[ƒ: 1266?]/1297//1520: Hradyscha,Gy. 3: 151, 238) < hradište ’várhely’ (vö. FNESz. Haragistya); Visnyice (1295/1315: Wysniche, Gy. 2: 461, 530) < szláv višňa ’meggyes’ (vö. FNESz., ŠMI-LAUER 1970: 191). E nevek a magyar névrendszer elemeként megnevező funkcióvaljellemezhetők.<strong>2.</strong><strong>2.</strong> Kétrészes nevek<strong>2.</strong><strong>2.</strong>1. AlaptagA kétrészes nevek alaprészeként mindkét vonulat hegynevei körében érthetőmódon a hegyrajzi köznevek a leggyakoribbak, s ezek mindkét vonulat neveibenmeglehetősen változatosan jelentkeznek. Ebben a pozícióban mindkét hegyvonulatbana hegy lexéma a leggyakoribb, ezzel közel azonos számban szerepelhegynevek utótagjaként a bérc földrajzi köznév is a vizsgált két területen, a kőlexéma hasonlóan gyakori használata azonban csupán az északi vonulatban jellemző.Ezek mellett kisebb számban, de mindkét hegyvidéken láthatjuk a halomés a mál ’hegyoldal’ földrajzi közneveket is ebben a szerepben. A fő ’hegy; hegyvagy szikla teteje’ (HEFTY 1911: 107), határ ’területek közötti választóvonal,mons ’hegy’ szerepeltek okleveleinkben (1996: 442, 1997: 166), erre a vizsgált korpuszból aBörzsöny (+1258: silva Bersen; Gy. 3: 150, 184, 241, 209), valamint a Mátra (1216 [ƒ: 1217]/1230: silva Matra; Gy. 3: 42, 67, 92, 113, 120, 123, 139, 144, 146) említhető példaként.166
- Page 2 and 3:
HELYNÉVTÖRTÉNETI TANULMÁNYOK 2.
- Page 4 and 5:
Helynévtörténeti tanulmányok2.S
- Page 6:
TartalomElőszó...................
- Page 9 and 10:
Előszópatrocíniumi településne
- Page 11 and 12:
Rácz Anitaközelített a témához
- Page 13 and 14:
Rácz Anita193-205), melynek során
- Page 15 and 16:
Rácz AnitaA variánsokban előford
- Page 17 and 18:
Rácz Anitaért ne lenne elképzelh
- Page 19 and 20:
Rácz Anitajelenség mennyire tekin
- Page 21 and 22:
Rácz AnitaA névtípus kialakulás
- Page 23 and 24:
Rácz AnitaLAJOS etimológiái szer
- Page 25 and 26:
Rácz Anitatörzsnévi eredetű tel
- Page 27 and 28:
Rácz AnitaMarcal, a Rába, a Rábc
- Page 29 and 30:
Rácz AnitaBENKŐ LORÁND (2003), N
- Page 32 and 33:
Tóth ValériaA templomcímből ala
- Page 34 and 35:
A templomcímből alakult települ
- Page 36 and 37:
A templomcímből alakult települ
- Page 38 and 39:
A templomcímből alakult települ
- Page 40 and 41:
A templomcímből alakult települ
- Page 42 and 43:
A templomcímből alakult települ
- Page 44 and 45:
A templomcímből alakult települ
- Page 46 and 47:
A templomcímből alakult települ
- Page 48 and 49:
Bölcskei AndreaA spontán keletkez
- Page 50 and 51:
A spontán keletkezésű települé
- Page 52 and 53:
A spontán keletkezésű települé
- Page 54 and 55:
A spontán keletkezésű települé
- Page 56 and 57:
A spontán keletkezésű települé
- Page 58 and 59:
A spontán keletkezésű települé
- Page 60 and 61:
A spontán keletkezésű települé
- Page 62 and 63:
A spontán keletkezésű települé
- Page 64 and 65:
A spontán keletkezésű települé
- Page 66 and 67:
A spontán keletkezésű települé
- Page 68 and 69:
Hoffmann IstvánA Tihanyi alapító
- Page 70 and 71:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 72 and 73:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 74 and 75:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 76 and 77:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 78 and 79:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 80 and 81:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 82 and 83:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 84 and 85:
Zelliger ErzsébetA Tihanyi alapít
- Page 86 and 87:
A Tihanyi alapítólevél u[gr]in b
- Page 88 and 89:
Póczos RitaAz Árpád-kori Borsod
- Page 90 and 91:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 92 and 93:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 94 and 95:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 96 and 97:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 98 and 99:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 100 and 101:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 102 and 103:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 104 and 105:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 106:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 109 and 110:
Kocán Bélaamely a HOFFMANN ISTVÁ
- Page 111 and 112:
Kocán Béla44, 38, L16), 1865 (P.
- Page 113 and 114:
Kocán Béla1351 (DL. 38161, ComMar
- Page 115 and 116: Kocán Béla393). Az Ilonok egy szl
- Page 117 and 118: Kocán BélaPusztinca vize ’Szől
- Page 119 and 120: Kocán Bélabi adatai elmagyarosodo
- Page 121 and 122: Kocán BélaThwrcz, poss., 1478 (Z.
- Page 123 and 124: Kocán Bélaa), [1750] (ComMarmUg.
- Page 125 and 126: Kocán BélaK10 = Nagycsongova kata
- Page 127 and 128: Kocán BélaLipszky, Rep. = LIPSZKY
- Page 129 and 130: OOOOKocán BélaBeberkePasoncaAtakS
- Page 131 and 132: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 133 and 134: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 135 and 136: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 137 and 138: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 139 and 140: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 141 and 142: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 143 and 144: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 145 and 146: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 147 and 148: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 149 and 150: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 151 and 152: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 153 and 154: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 155 and 156: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 157 and 158: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 160 and 161: Reszegi KatalinKét hegyvonulat Ár
- Page 162 and 163: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 164 and 165: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 168 and 169: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 170 and 171: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 172 and 173: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 174 and 175: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 176 and 177: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 178 and 179: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 180 and 181: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 182 and 183: Bíró FerencHelynevek a Heves Megy
- Page 184 and 185: Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 186 and 187: Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 188 and 189: Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 190 and 191: Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 192 and 193: Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 194: Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 197 and 198: Kenyhercz Róbertpád-kori Magyaror
- Page 199 and 200: Kenyhercz Róbertvannak kitéve, am
- Page 201 and 202: Kenyhercz Róbertómagyar korban k
- Page 203 and 204: Kenyhercz Róbertst-/szt- (5): 1329
- Page 205 and 206: Kenyhercz Róbertrészt ez az egyet
- Page 207 and 208: Kenyhercz Róbertmiért csak s, sz
- Page 209 and 210: Bárth M. JánosA helynévgyűjtem
- Page 211 and 212: Bárth M. Jánosaz ugyancsak sűrű
- Page 213 and 214: Bárth M. JánosA 4. ábrán az „
- Page 215 and 216: Bárth M. Jánoslattal talán bizto
- Page 217 and 218:
Bárth M. János8. ábra. A kútnev
- Page 220 and 221:
Mikesy GáborA „Földrajzinév-t
- Page 222 and 223:
A „Földrajzinév-tár”-rólbiz
- Page 224 and 225:
A „Földrajzinév-tár”-rólA
- Page 226:
A mű elektronikus változatára a