Egy mikrotáj történeti helynévanyagaKozmafalva (Oszkói Kozma birtokának) hármas határát, valamint az OlaszkárólÁltaloszkóra vezető utat.A terület legnagyobb kiterjedésű birtoka, amelynek nagyobb része a 13. századvégétől már biztosan a Nádasd nemzetség kezén van, két kisebb részét —Márkusföldé-t és Kozmafalvá-t — azonban idegen családok birtokolták. Anemzetség Oszkóinak nevezett ága (Itemer fia Péter és leszármazottai) a 13–14.század fordulóján igyekezett megszerezni magának a birtok nagyobb részét, ebbőlalakult ki a későbbi — a középkorban Hosszúoszkó (1355: Huzywuzkow, DL.94.088) vagy Egyházasoszkó (1501: Eghazasozko, DL. 93.689) néven ismert —Felsőoszkó. A nemzetségi birtok kisebb része a Nádasdy család kezén maradt,ez a későbbi — a középkorban Általoszkó néven ismert — Alsóoszkó. Alsó- ésFelsőoszkó 1941-ben egyesült Oszkó néven.Pácsony ’birtok és falu Vasvártól D-re’ 1217/1412: Pachun, pr. (UB. I, 73),1224: Pachun, t. (HO. IV, 11, ÁÚO. VI, 424), 1266/1270/1391: Pachon, v. (DL.4<strong>2.</strong>500 = 91.981), 1332: Pachon, p. (UB. IV, 110–1), 1332: Pachon, p. (UB. IV,111), 1334: Pachun, t. (VSz. 21: 443, 443–4).Egy része (Lakpácsony) már 1217-ben a vasvári káptalané, egy későbbi (1224)adat szerint Dénes ispán adománya, másik részét (Várnépepácsonyt) mint lakatlanvárföldet 1224-ben kapta a káptalan királyi adományként, azzal az indoklással,hogy minden oldalról a káptalan birtokai veszik körül (quia undique ipsorumterra includitur), ebből az alkalomból határait is leírják.1255-ben Szarakad határjárásánál említik névtelenül mint a vasvári káptalanföldjét. 1266-ban név nélkül mint káptalani birtokot említik Győrvár északi határában,majd ismét a keleti határrészen, ahol a falu név szerint is szerepel.1311-ben a vasvári káptalan a kapornaki konvent előtt kijelenti, hogy amikora magyarok és németek közötti harc során templomuk leégett, ott többek közötta Várnépepácsonyra vonatkozó olevelei elégtek.1332-ben a vasvári káptalan és a szentgotthárdi apátság pereskedik Pácsonybirtok felett, a perben a szentgotthárdi apát csak az 1266. évi csereadományrólszóló oklevelet tudta felmutatni. Ugyanakkor megjárják Várnépepácsony határátII. András király 1224. évi adománylevele alapján.1334-ben Szentmihályfalva és Lapsa határjárása Pácsony, Győrvár és Lapsahármas határától indul.1338-ban a zalai konvent úgy járta meg Győrvár határát, hogy azon nem voltjelen a vasvári káptalan képviselője, és így Győrvárhoz csatolták Lapsa birtokfelét és Várnépepácsonyt. A káptalan tiltakozására a zalai konvent érvénytelenítettea határjáró oklevelet. Ugyanekkor a káptalan Tatamér fehérvári prépostnakis beszámolt az ügyről, segítségét kérve jogaik érvényesítésében.1340-ben a káptalani Olaszka határjárásánál említik a káptalan Lakpácsonynevű birtokát.149
Kiss Gábor–Zágorhidi Czigány BalázsA birtok eredetileg két részből állt, egy prédiumból, amely magánadománykéntmár a 1<strong>2.</strong> század végén a vasvári káptalan birtokába került (Lakpácsony),és egy várföldből, amely 1224-ben királyi adományként jutott a káptalan kezére(Várnépepácsony). A két birtokrész különállása egészen a legutóbbi időkigmegmaradt, az újkortól Pácsony és Pácsony-Újmajor néven különítették el őket.Újmajor 1951-ben Győrvárral egyesült, Pácsony — a határába olvadt Lapsa birtokkal— ma is önálló község.Regfa ? ’fa Pácsony határában’ 1224: regfa, lignum (HO. IV, 11, ÁÚO. VI,424).Sár ’patak Győrvár határában’ 1266/1270/1391: Saar, aqua (DL. 4<strong>2.</strong>500 =91.981).A Zala legnagyobb mellékvize a vasi–zalai határon, ma Sár-víz néven ismert.Ez a patak képezi ma is Győrvár DNy-i határát.(Selud) gáta ’tó Pácsony és Győrvár határában’ 1224 Seludgatha, lacus (HO.IV, 11, ÁÚO. VI, 424).Felduzzasztott halastó a Vér vize patakon.Séd-fõ ’rét Oszkó határában’ 1292: Sedfeu, pratum (UB. II, 275–6).A falu ÉK-i határába tehető hely, a mai Nádfej dűlővel (VMFN. 216/92) azonosítható.Az itt eredő patak (a Vér vize egyik mellékága) önálló megnevezésema már nem ismert, egykori neve — az itteni említés alapján — Séd lehetett.Simon körtvélye ’fa Olaszka határában’ 1340: ad arborem pyri vulgo Symonkurthely(VSz. 21: 598–9).Szarakad ’birtok Olaszka és Győrvár között’ 1217/1412: Scaracad, v. (UB. I,73), 1255: Zarakad, t. (KritJegyz. 1058), 1266/1270/1391: Zarakad, t. (DL.4<strong>2.</strong>500 = 91.981), 1272: Zarakad, t. (Smič. VII, 415), 1291: Zarakad, t. (Krit-Jegyz. 3695), 1300 k.: Zaragad, p. (Smič. VII, 418–9), 1334: Zarkad, p. (UB.IV, 168–9, 169–70).1217-ben, a vasvári káptalan első birtokösszeírásában hat szőlőt említenek (akésőbbiekben nincs adatunk a káptalan itteni birtoklásáról).1255-ben IV. Béla király Oloszkai Vid fia Bocholernek adományozza a vasvárivárhoz tartozó Szarakad birtokot, és egyúttal leírják a határait.1266-ban Győrvár határjárásánál külön említik Lyukszarakadot és Szarakadvárföldet, továbbá megemlítik Ochuz fia István — feltehetően ugyancsak idetartozó — földjét.1272-ben IV. László király, majd 1291-ben III. András is megerősíti IV. Bélakirály adományát.Bocholer 1300 körülre keltezhető végrendeletében a királyi adománybólszármazó Nagyszarakadot — más birtokokkal együtt — felerészben feleségének,felerészben leányának hagyja, Lyukszarakadot — amelyről azt állítja, hogy150
- Page 2 and 3:
HELYNÉVTÖRTÉNETI TANULMÁNYOK 2.
- Page 4 and 5:
Helynévtörténeti tanulmányok2.S
- Page 6:
TartalomElőszó...................
- Page 9 and 10:
Előszópatrocíniumi településne
- Page 11 and 12:
Rácz Anitaközelített a témához
- Page 13 and 14:
Rácz Anita193-205), melynek során
- Page 15 and 16:
Rácz AnitaA variánsokban előford
- Page 17 and 18:
Rácz Anitaért ne lenne elképzelh
- Page 19 and 20:
Rácz Anitajelenség mennyire tekin
- Page 21 and 22:
Rácz AnitaA névtípus kialakulás
- Page 23 and 24:
Rácz AnitaLAJOS etimológiái szer
- Page 25 and 26:
Rácz Anitatörzsnévi eredetű tel
- Page 27 and 28:
Rácz AnitaMarcal, a Rába, a Rábc
- Page 29 and 30:
Rácz AnitaBENKŐ LORÁND (2003), N
- Page 32 and 33:
Tóth ValériaA templomcímből ala
- Page 34 and 35:
A templomcímből alakult települ
- Page 36 and 37:
A templomcímből alakult települ
- Page 38 and 39:
A templomcímből alakult települ
- Page 40 and 41:
A templomcímből alakult települ
- Page 42 and 43:
A templomcímből alakult települ
- Page 44 and 45:
A templomcímből alakult települ
- Page 46 and 47:
A templomcímből alakult települ
- Page 48 and 49:
Bölcskei AndreaA spontán keletkez
- Page 50 and 51:
A spontán keletkezésű települé
- Page 52 and 53:
A spontán keletkezésű települé
- Page 54 and 55:
A spontán keletkezésű települé
- Page 56 and 57:
A spontán keletkezésű települé
- Page 58 and 59:
A spontán keletkezésű települé
- Page 60 and 61:
A spontán keletkezésű települé
- Page 62 and 63:
A spontán keletkezésű települé
- Page 64 and 65:
A spontán keletkezésű települé
- Page 66 and 67:
A spontán keletkezésű települé
- Page 68 and 69:
Hoffmann IstvánA Tihanyi alapító
- Page 70 and 71:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 72 and 73:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 74 and 75:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 76 and 77:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 78 and 79:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 80 and 81:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 82 and 83:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 84 and 85:
Zelliger ErzsébetA Tihanyi alapít
- Page 86 and 87:
A Tihanyi alapítólevél u[gr]in b
- Page 88 and 89:
Póczos RitaAz Árpád-kori Borsod
- Page 90 and 91:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 92 and 93:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 94 and 95:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 96 and 97:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 98 and 99:
Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 100 and 101: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 102 and 103: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 104 and 105: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 106: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 109 and 110: Kocán Bélaamely a HOFFMANN ISTVÁ
- Page 111 and 112: Kocán Béla44, 38, L16), 1865 (P.
- Page 113 and 114: Kocán Béla1351 (DL. 38161, ComMar
- Page 115 and 116: Kocán Béla393). Az Ilonok egy szl
- Page 117 and 118: Kocán BélaPusztinca vize ’Szől
- Page 119 and 120: Kocán Bélabi adatai elmagyarosodo
- Page 121 and 122: Kocán BélaThwrcz, poss., 1478 (Z.
- Page 123 and 124: Kocán Bélaa), [1750] (ComMarmUg.
- Page 125 and 126: Kocán BélaK10 = Nagycsongova kata
- Page 127 and 128: Kocán BélaLipszky, Rep. = LIPSZKY
- Page 129 and 130: OOOOKocán BélaBeberkePasoncaAtakS
- Page 131 and 132: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 133 and 134: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 135 and 136: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 137 and 138: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 139 and 140: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 141 and 142: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 143 and 144: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 145 and 146: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 147 and 148: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 149: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 153 and 154: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 155 and 156: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 157 and 158: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 160 and 161: Reszegi KatalinKét hegyvonulat Ár
- Page 162 and 163: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 164 and 165: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 166 and 167: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 168 and 169: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 170 and 171: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 172 and 173: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 174 and 175: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 176 and 177: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 178 and 179: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 180 and 181: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 182 and 183: Bíró FerencHelynevek a Heves Megy
- Page 184 and 185: Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 186 and 187: Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 188 and 189: Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 190 and 191: Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 192 and 193: Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 194: Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 197 and 198: Kenyhercz Róbertpád-kori Magyaror
- Page 199 and 200: Kenyhercz Róbertvannak kitéve, am
- Page 201 and 202:
Kenyhercz Róbertómagyar korban k
- Page 203 and 204:
Kenyhercz Róbertst-/szt- (5): 1329
- Page 205 and 206:
Kenyhercz Róbertrészt ez az egyet
- Page 207 and 208:
Kenyhercz Róbertmiért csak s, sz
- Page 209 and 210:
Bárth M. JánosA helynévgyűjtem
- Page 211 and 212:
Bárth M. Jánosaz ugyancsak sűrű
- Page 213 and 214:
Bárth M. JánosA 4. ábrán az „
- Page 215 and 216:
Bárth M. Jánoslattal talán bizto
- Page 217 and 218:
Bárth M. János8. ábra. A kútnev
- Page 220 and 221:
Mikesy GáborA „Földrajzinév-t
- Page 222 and 223:
A „Földrajzinév-tár”-rólbiz
- Page 224 and 225:
A „Földrajzinév-tár”-rólA
- Page 226:
A mű elektronikus változatára a