Egy mikrotáj történeti helynévanyagaszemélynevek, mindenekelőtt a Pácsony névben sejthető Pács személynév (ld.erről bővebben az etimológiai résznél), a Győrvár név alapját képező Győr személynévés a korszakunkban víznévként feltűnő Kalocsa is. Ezek a nevek legalábba 13. század első feléig vagy a 12–13. század fordulójáig mehetnek vissza,de akár 11. századi személyek is rejtőzhetnek mögöttük. Azonosításukra természetesennagyon kicsi az esély, de egy-egy hozzájuk kapcsolható család- vagybirtoktörténeti adat újabb részleteket tárhat fel a mikrotáj mikrotörténetében.Mintaterületünkről teljes egészében hiányoznak az ún. korai helynevek: nincsenektörzs- vagy vezérneves helynevek, és nincsenek a népesség etnikumáravagy foglalkozására utaló nevek sem. Hogy ez részben a véletlennek — és amintaterület kis méretének — köszönhető, az mutatja, hogy a mikrotáj közvetlenhatárán két népnévi helynév is feltűnik: délen a Sár-víz völgyében Németi (1255:Nempti, KritJegyz. 1058, ma Gősfa), északkeleten pedig az erdős dombhát túloldalánCsehi (1217: Cheeh, UB. I, 73, ma Csehi és Csehimindszent). A két adat,ha mást nem is, de azt kétségtelenül jelzi, hogy vidékünk a kora Árpád-korbanrendkívül színes etnikai képet mutathatott (ezt a képet még tovább tarkítják a közeliZala-völgyben sűrűn felbukkanó olasz-vallon nyomok, ld. alább az etimológiairésznél), így területünk szláv eredetű földrajzi neveinek (Oszkó, Olaszka,Karakó) sincs abszulút kronológiai értéke, nem tartoznak feltétlenül a magyarmegtelepedés előtti szláv szubsztrátumhoz.Mindezek után időrendi támpontként nem marad más számunkra, mint a természetinevek, bár ezeknek szokás legkevésbé kronológiai értéket tulajdonítani.Esetünkben azonban legalább egy olyan név van, amely alkalmas erre, ez a Sárvíznév (1236: ad aquam Sar, UB. III, 257) és a belőle származó település-(1230: villa Saar, UB. I, 125) és területnév (1233: terra eorum nomine Sar, UB.I, 153).Bevezetőnkben említettük, hogy mintaterületünk a Vasi-Hegyhát oldalábannyugat-keleti irányba folyó Sár-víz patak medencéjének részét képezi. A medencéta Vasvári-sánc osztja egy nyugati és egy keleti részre (ez utóbbi az általunkvizsgált terület), és ehhez harmadik egységként csatlakozik a medence délkeleticsücskében derékszögben délnek forduló patak völgye. Az Árpád-korban mind amedence nyugati felére (ma Hegyhátszentpéter, Andrásfa, Petőmihályfa), mindpedig a patakvölgy felső, a medencével érintkező szakaszára (ma Lakhegy, Gősfa,Vasboldogasszony) egyaránt használták a Sár nevet, 2 területünkön azonban— eltekintve magának a pataknak a nevétől, amely Győrvár 1266. évi határjárásábanszerepel — nem fordul elő a Sár név.2 Az 1236: predium … Sar (UB. III, 257) például egyértelműen Hegyhátszentpéter–Petőmihályfaterületére lokalizálható, az 1265: terra Sar (UB. I, 320) pedig Gősfa–Lakhegy területére (a továbbiadatokat ld. Cs. 2: 791).135
Kiss Gábor–Zágorhidi Czigány BalázsKorábbi kutatásainkból egyértelművé vált számunkra, hogy a korai (11–1<strong>2.</strong>századi) birtokok egy része vízgyűjtő területenként szerveződött, nevüket a folyóvízrőlvették, sőt központi településük is — amely nem feltétlenül a víz menténfeküdt — ezt a nevet viselte. 3 Kézenfekvő tehát, hogy esetünkben is eredetilega medence egésze egy birtoktestet alkotott, és a Sár nevet viselte. Területünkakkor szakadt ki ebből az egységes birtoktestből, amikor a Vasvári-sánc felépült:ezt a történeti kutatás a 10. század második felére teszi (KISS–TÓTH 1987). ASár név használata tehát az ezt megelőző időszakra nyúlik vissza, az a név pedig,amely területünkön a Sár helyébe lépett, közvetlenül ez után alakulhatott ki.Létezett-e azonban olyan név, amely mintaterületünk egészét jelölte, egyáltalánlehetett-e valamikor egységes birtoktömb a vizsgált terület? Véleményünkszerint igen. A bevezetőben említettük, hogy egyik határának mesterséges voltaellenére is zárt természetföldrajzi egységről, egy kisebb vízgyűjtőről van szó,amelyet a sánc felépítése után feltehetően még egy ideig egységként kezeltek, ésegységesen neveztek meg (az egységként való kezelést többek között stratégiaiszempontok is indokolhatták, az egységes elnevezést pedig az újonnan kialakultterületi egység esetében természetes módon fennálló megnevezési kényszer ismagyarázhatja).Arra a kérdésre, hogy mi lehetett ez az elnevezés, természetesen csak találgathatjuka választ. Az általunk ismert nevek közül kettő jöhet számításba, azegyik a terület legnagyobb kiterjedésű — és egyben legkorábbról adatolt — birtoka,Oszkó, a másik a legszövevényesebb határral rendelkező birtok, Győrvár.Azt, hogy mi ez utóbbit javasoljuk megoldásként, elsősorban az indokolja, hogyennek a birtoknak a határa a mikrotáj négy — három természetes és egy mesterséges— határvonala közül hárommal: a Vasvári-sánccal, a Sár-víz patakkal és aHegyhát keleti vízválasztójával egybeesik. Természetesen sokat nyom a latbanaz is, hogy a birtok 1266. évi határjárása szerint határa több olyan birtoktestetfog közre (Szarakad, Karakó, Pácsony), amelyek ekkor már más birtokos kezénvannak, de láthatóan Győrvár területéből szakadtak ki; ezt a feltételezést erősítiaz a tény is, hogy a 13. század közepén messze Győrvár határától, Olaszkátólészakra is feltűnik a Győr név (1258: terra Geur).A fentiek alapján a következőképpen képzeljük el a mikrotáj birtokszerkezeténekés vele párhuzamosan (birtok)névrendszerének kialakulását. 1. A Vasvárisáncfelépülésével területünk kiszakadt Sár birtok területéből, és a 10–11. századfordulóján a Győr nevet kapta. <strong>2.</strong> A közvetlen katonai fenyegetés megszűntévelművelés alá vonták a mezőgazdaságilag hasznosítható területeket, azaz apatakvölgyeket, amelyekből kialakultak az egyes birtokok magjai: a leendő Oszkó,Olaszka, Karakó, Szarakad, Pácsony, Lapsa és maga a szűkebb értelemben3 Vö. 1208: terram nomine Lyndwa (UB. I, 55–6), a későbbi felsőlendvai uradalom; 1213: terramde Dobra (UB. I, 64–5), a későbbi dobrai uradalom (KISS–ZÁGORHIDI CZIGÁNY 2006).136
- Page 2 and 3:
HELYNÉVTÖRTÉNETI TANULMÁNYOK 2.
- Page 4 and 5:
Helynévtörténeti tanulmányok2.S
- Page 6:
TartalomElőszó...................
- Page 9 and 10:
Előszópatrocíniumi településne
- Page 11 and 12:
Rácz Anitaközelített a témához
- Page 13 and 14:
Rácz Anita193-205), melynek során
- Page 15 and 16:
Rácz AnitaA variánsokban előford
- Page 17 and 18:
Rácz Anitaért ne lenne elképzelh
- Page 19 and 20:
Rácz Anitajelenség mennyire tekin
- Page 21 and 22:
Rácz AnitaA névtípus kialakulás
- Page 23 and 24:
Rácz AnitaLAJOS etimológiái szer
- Page 25 and 26:
Rácz Anitatörzsnévi eredetű tel
- Page 27 and 28:
Rácz AnitaMarcal, a Rába, a Rábc
- Page 29 and 30:
Rácz AnitaBENKŐ LORÁND (2003), N
- Page 32 and 33:
Tóth ValériaA templomcímből ala
- Page 34 and 35:
A templomcímből alakult települ
- Page 36 and 37:
A templomcímből alakult települ
- Page 38 and 39:
A templomcímből alakult települ
- Page 40 and 41:
A templomcímből alakult települ
- Page 42 and 43:
A templomcímből alakult települ
- Page 44 and 45:
A templomcímből alakult települ
- Page 46 and 47:
A templomcímből alakult települ
- Page 48 and 49:
Bölcskei AndreaA spontán keletkez
- Page 50 and 51:
A spontán keletkezésű települé
- Page 52 and 53:
A spontán keletkezésű települé
- Page 54 and 55:
A spontán keletkezésű települé
- Page 56 and 57:
A spontán keletkezésű települé
- Page 58 and 59:
A spontán keletkezésű települé
- Page 60 and 61:
A spontán keletkezésű települé
- Page 62 and 63:
A spontán keletkezésű települé
- Page 64 and 65:
A spontán keletkezésű települé
- Page 66 and 67:
A spontán keletkezésű települé
- Page 68 and 69:
Hoffmann IstvánA Tihanyi alapító
- Page 70 and 71:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 72 and 73:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 74 and 75:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 76 and 77:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 78 and 79:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 80 and 81:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 82 and 83:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 84 and 85:
Zelliger ErzsébetA Tihanyi alapít
- Page 86 and 87: A Tihanyi alapítólevél u[gr]in b
- Page 88 and 89: Póczos RitaAz Árpád-kori Borsod
- Page 90 and 91: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 92 and 93: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 94 and 95: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 96 and 97: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 98 and 99: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 100 and 101: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 102 and 103: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 104 and 105: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 106: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 109 and 110: Kocán Bélaamely a HOFFMANN ISTVÁ
- Page 111 and 112: Kocán Béla44, 38, L16), 1865 (P.
- Page 113 and 114: Kocán Béla1351 (DL. 38161, ComMar
- Page 115 and 116: Kocán Béla393). Az Ilonok egy szl
- Page 117 and 118: Kocán BélaPusztinca vize ’Szől
- Page 119 and 120: Kocán Bélabi adatai elmagyarosodo
- Page 121 and 122: Kocán BélaThwrcz, poss., 1478 (Z.
- Page 123 and 124: Kocán Bélaa), [1750] (ComMarmUg.
- Page 125 and 126: Kocán BélaK10 = Nagycsongova kata
- Page 127 and 128: Kocán BélaLipszky, Rep. = LIPSZKY
- Page 129 and 130: OOOOKocán BélaBeberkePasoncaAtakS
- Page 131 and 132: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 133 and 134: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 135: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 139 and 140: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 141 and 142: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 143 and 144: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 145 and 146: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 147 and 148: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 149 and 150: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 151 and 152: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 153 and 154: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 155 and 156: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 157 and 158: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 160 and 161: Reszegi KatalinKét hegyvonulat Ár
- Page 162 and 163: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 164 and 165: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 166 and 167: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 168 and 169: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 170 and 171: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 172 and 173: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 174 and 175: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 176 and 177: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 178 and 179: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 180 and 181: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 182 and 183: Bíró FerencHelynevek a Heves Megy
- Page 184 and 185: Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 186 and 187:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 188 and 189:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 190 and 191:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 192 and 193:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 194:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 197 and 198:
Kenyhercz Róbertpád-kori Magyaror
- Page 199 and 200:
Kenyhercz Róbertvannak kitéve, am
- Page 201 and 202:
Kenyhercz Róbertómagyar korban k
- Page 203 and 204:
Kenyhercz Róbertst-/szt- (5): 1329
- Page 205 and 206:
Kenyhercz Róbertrészt ez az egyet
- Page 207 and 208:
Kenyhercz Róbertmiért csak s, sz
- Page 209 and 210:
Bárth M. JánosA helynévgyűjtem
- Page 211 and 212:
Bárth M. Jánosaz ugyancsak sűrű
- Page 213 and 214:
Bárth M. JánosA 4. ábrán az „
- Page 215 and 216:
Bárth M. Jánoslattal talán bizto
- Page 217 and 218:
Bárth M. János8. ábra. A kútnev
- Page 220 and 221:
Mikesy GáborA „Földrajzinév-t
- Page 222 and 223:
A „Földrajzinév-tár”-rólbiz
- Page 224 and 225:
A „Földrajzinév-tár”-rólA
- Page 226:
A mű elektronikus változatára a