Egy mikrotáj történeti helynévanyagaHencse ispán (comes Dionisius … Henche comes, UB. I, 32–3), akik ugyanazonprédiumon tettek adományokat, tehát minden bizonnyal rokonok voltak. A vasvárikáptalan 1217. évi birtokösszeírásából tudjuk, hogy a Győrvárral szomszédosPácsony birtok egy része (Lakpácsony) is egy bizonyos Dénes ispán adományábólszármazik (amelyet ezért egy alkalommal Déneslaka néven is említenek:1377: Dyenuslaka, RVK. 166, 167). A két adomány közel egy időre esik (aszentgotthárdi 1198 előttre, a vasvári 1217 előttre datálható), így nem lehet véletlena két név egymás melletti szereplése. Ezt erősíti az a tény is, hogy a Hencsenév viszonylag ritkának mondható, az „Árpád-kori személynévtár” is csaknéhány ide kapcsolható adatot hoz (ezek egy része az általunk azonosított személyre,illetve ennek egyik közvetlen leszármazójára vonatkozik, továbbá szerepelmég néhány adat tipikusan német nyelvi környezetből, ld. ÁSz. 376–7).A Hencse név egyediségének köszönhetően sikerült azonosítani a személyeket,akik nagy valószínűséggel nem mások, mint a Héder nemzetség alapítóinak,Hédernek és Wolfernek a fiai, tehát Hencse és Dénes unokatestvérek (az összegyűltadatok alapján a nemzetség családfáját pontosítani kell, erre azonban ittnem térünk ki). Hencsét a genealógiai irodalom Aenz ~ Hencz néven ismeri (KA-RÁCSONYI 1995: 597–617), ennek magyaros alakja a Hencse. Hogy az azonosításnem légből kapott, azt a helynévi adatok is alátámasztják: bizonyára ugyancsaknem véletlen, hogy a nemzetség nevét őrző — és az Árpád-korban igazolhatóana nemzetség birtokában lévő — Somogy megyei Hedrehely közelében isfeltűnik a Hencse helynév (ld. Cs. 2: 577, 612).A Csoma és a Hencse helynév tehát kétségtelenül a mikrotáj Árpád-kori névanyagáhoztartozik. De vannak további nevek is, amelyekről sejthető, hogyugyancsak ehhez a réteghez tartoznak. Ilyen mindenekelőtt a Sámogy ~ Zámogydűlőnév Pácsony és Olaszfa területén (Sámogy: VMFN. 221/64, 65, 70, 73;222/116; 224/73; Zámogy: VMFN. 222/95, 99, 100, 102, 110), amelyről egyelőrenehéz eldönteni, hogy egy név két variánsa lehet-e, vagy esetleg egy helynév-,illetve személynévpár (vö. Sumudi, Zamudi, Semudi, Somudi, ÁSz. 691). Ebbe akörbe tartozhat még az olaszfai Csorma (VMFN. 222/119, 121, 122, 123, 124)és az oszkói Csepe-völgye (VMFN. 216/103, 109) helynév is. Külön figyelmetérdemel a győrvári Boda-vár, illetve Boda-hídja (VMFN. 224/45, 54) helynév,amelyek személynévi tagjáról nem feltétlenül gondolnánk, hogy Árpád-kori eredetű,egy fontos momentum azonban mégis erre utalhat. Győrvár és Hegyhátszentpéterhatárán, közvetlenül a Vasvári-sánc tövében egy forrás környékére(amelyhez egy elsüllyedt várról szóló helyi hagyomány is kapcsolódik) vonatkoznaka nevek, ahol terepbejárásaink során egy nagyobb kiterjedésű Árpád-korifalu maradványait sikerült megfigyelni. A falu nem illik bele a mikrotáj általunkismert 13. század végi településszerkezetébe, azonosításában és pontos datálásábanfontos szerepet játszhat a helynév, ami azonban még további kutatásokatigényel.133
Kiss Gábor–Zágorhidi Czigány Balázs4.3.<strong>2.</strong> A helynevek kronológiájának meghatározása kutatásunk egyik kulcskérdésevolt, hiszen munkánk jellegéből adódóan elsősorban történeti forráskéntkívántuk hasznosítani a mikrotáj névanyagát.Közvetlen történeti adatokkal egyetlen helynévi réteg korát sikerült pontosabbanbehatárolni, ezek az írott forrásokban is szereplő személyek nevéből keletkezetthelynevek. Mivel a források a 13. század végétől állnak nagyobb számbanrendelkezésünkre, ez a réteg a 13–14. század fordulójára datálódik: a Márkusföldé-neknevet adó Halastói vagy Oszkói Márkus 1269–1292 között szerepela forrásokban, a Csoma dűlő névadójáról már említettük, hogy a rá vonatkozóegyetlen adat 1291-ből származik, 1293-től már csak fiai szerepelnek, Kozmafalvanévadójának, Oszkói Kozmának a fiait pedig 1334-ben említik egy oklevélben,de maga Kozma is feltűnik még 1340-ben (ha ez az adat nem téves,akkor Kozma egy emberöltővel később élt Márkusnál és Csománál).Figyelmet érdemel, hogy ezek a nevek kivétel nélkül a Nádasd nemzetségoszkói birtokának területére vonatkoznak, kialakulásuk pedig egybeesik a nemzetségibirtok felosztásával, tehát egyidősek a birtok törzsének két részre bomlásával,Általoszkó (Alsóoszkó) és Hosszúoszkó (Felsőoszkó) kialakulásával. Természetesenez nem jelenti azt, hogy a nevek végleges alakja már ebben a korbanrögzült volna, csupán arra utal, hogy a névadás mögött rejlő motiváció a 13–14.század fordulójának birtoktörténetében gyökerezik. Ezt jól mutatják az első említésekadatai: Általoszkó (1340), Hosszúoszkó (1355), Márkusfölde (1394), Kozmafalva(1417), Csoma (18. sz., ez a név azonban kivételnek számít, mivel mára 13. században elvesztette birtokjogi jelentőségét, így okleveles rögzítése nemvolt indokolt).Történeti névtani szempontból talán nem érdektelen felhívni a figyelmet arra,hogy itt egyazon korban élt személyek nevéből képződtek különböző módon(puszta személynévből, -falva, illetve -földe utótaggal) helynevek, ami arra figyelmeztet,hogy a helyneveknek csupán a képzés módja szerint történő kronologizálásanem célravezető. (A fenti adatsorból levonható következtetéseket mégtovább sarkítja az a momentum, hogy a Márkusföldének nevet adó Márkus másikbirtokának, a közeli Halastónak közvetlen szomszédságában egy kicsi településa mai napig a puszta személynévből való Márkus nevet viseli, vö. ZMFN.4/1.)Feltételezésünk szerint ennél a helynévi rétegnél korábbinak kell lenniükazoknak a személynévi eredetű helyneveknek, amelyek névadójára vontakozóanmár nem rendelkezünk közvetlen forrásokkal. Ezt a feltevésünket támasztottákalá a Hencse helynévvel kapcsolatos eredményeink. Ebbe a helynévi körbe tartozika már említett Boda, Csepe, Csorma, Sámogy ~ Zámogy mellett az egyesoklevelesen is adatolt helynevekben rejlő személynevek, mint a Márkusgáta, Seludgáta(vö. Sileu, Silleu, ÁSz. 715, mint halásznév is), Gubese útja (vö. Gebse,Guebsa, ÁSz. 326); de ide tartoznak a településnevekben feltételezhető további134
- Page 2 and 3:
HELYNÉVTÖRTÉNETI TANULMÁNYOK 2.
- Page 4 and 5:
Helynévtörténeti tanulmányok2.S
- Page 6:
TartalomElőszó...................
- Page 9 and 10:
Előszópatrocíniumi településne
- Page 11 and 12:
Rácz Anitaközelített a témához
- Page 13 and 14:
Rácz Anita193-205), melynek során
- Page 15 and 16:
Rácz AnitaA variánsokban előford
- Page 17 and 18:
Rácz Anitaért ne lenne elképzelh
- Page 19 and 20:
Rácz Anitajelenség mennyire tekin
- Page 21 and 22:
Rácz AnitaA névtípus kialakulás
- Page 23 and 24:
Rácz AnitaLAJOS etimológiái szer
- Page 25 and 26:
Rácz Anitatörzsnévi eredetű tel
- Page 27 and 28:
Rácz AnitaMarcal, a Rába, a Rábc
- Page 29 and 30:
Rácz AnitaBENKŐ LORÁND (2003), N
- Page 32 and 33:
Tóth ValériaA templomcímből ala
- Page 34 and 35:
A templomcímből alakult települ
- Page 36 and 37:
A templomcímből alakult települ
- Page 38 and 39:
A templomcímből alakult települ
- Page 40 and 41:
A templomcímből alakult települ
- Page 42 and 43:
A templomcímből alakult települ
- Page 44 and 45:
A templomcímből alakult települ
- Page 46 and 47:
A templomcímből alakult települ
- Page 48 and 49:
Bölcskei AndreaA spontán keletkez
- Page 50 and 51:
A spontán keletkezésű települé
- Page 52 and 53:
A spontán keletkezésű települé
- Page 54 and 55:
A spontán keletkezésű települé
- Page 56 and 57:
A spontán keletkezésű települé
- Page 58 and 59:
A spontán keletkezésű települé
- Page 60 and 61:
A spontán keletkezésű települé
- Page 62 and 63:
A spontán keletkezésű települé
- Page 64 and 65:
A spontán keletkezésű települé
- Page 66 and 67:
A spontán keletkezésű települé
- Page 68 and 69:
Hoffmann IstvánA Tihanyi alapító
- Page 70 and 71:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 72 and 73:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 74 and 75:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 76 and 77:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 78 and 79:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 80 and 81:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 82 and 83:
A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 84 and 85: Zelliger ErzsébetA Tihanyi alapít
- Page 86 and 87: A Tihanyi alapítólevél u[gr]in b
- Page 88 and 89: Póczos RitaAz Árpád-kori Borsod
- Page 90 and 91: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 92 and 93: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 94 and 95: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 96 and 97: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 98 and 99: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 100 and 101: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 102 and 103: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 104 and 105: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 106: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 109 and 110: Kocán Bélaamely a HOFFMANN ISTVÁ
- Page 111 and 112: Kocán Béla44, 38, L16), 1865 (P.
- Page 113 and 114: Kocán Béla1351 (DL. 38161, ComMar
- Page 115 and 116: Kocán Béla393). Az Ilonok egy szl
- Page 117 and 118: Kocán BélaPusztinca vize ’Szől
- Page 119 and 120: Kocán Bélabi adatai elmagyarosodo
- Page 121 and 122: Kocán BélaThwrcz, poss., 1478 (Z.
- Page 123 and 124: Kocán Bélaa), [1750] (ComMarmUg.
- Page 125 and 126: Kocán BélaK10 = Nagycsongova kata
- Page 127 and 128: Kocán BélaLipszky, Rep. = LIPSZKY
- Page 129 and 130: OOOOKocán BélaBeberkePasoncaAtakS
- Page 131 and 132: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 133: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 137 and 138: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 139 and 140: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 141 and 142: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 143 and 144: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 145 and 146: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 147 and 148: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 149 and 150: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 151 and 152: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 153 and 154: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 155 and 156: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 157 and 158: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 160 and 161: Reszegi KatalinKét hegyvonulat Ár
- Page 162 and 163: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 164 and 165: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 166 and 167: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 168 and 169: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 170 and 171: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 172 and 173: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 174 and 175: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 176 and 177: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 178 and 179: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 180 and 181: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 182 and 183: Bíró FerencHelynevek a Heves Megy
- Page 184 and 185:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 186 and 187:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 188 and 189:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 190 and 191:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 192 and 193:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 194:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 197 and 198:
Kenyhercz Róbertpád-kori Magyaror
- Page 199 and 200:
Kenyhercz Róbertvannak kitéve, am
- Page 201 and 202:
Kenyhercz Róbertómagyar korban k
- Page 203 and 204:
Kenyhercz Róbertst-/szt- (5): 1329
- Page 205 and 206:
Kenyhercz Róbertrészt ez az egyet
- Page 207 and 208:
Kenyhercz Róbertmiért csak s, sz
- Page 209 and 210:
Bárth M. JánosA helynévgyűjtem
- Page 211 and 212:
Bárth M. Jánosaz ugyancsak sűrű
- Page 213 and 214:
Bárth M. JánosA 4. ábrán az „
- Page 215 and 216:
Bárth M. Jánoslattal talán bizto
- Page 217 and 218:
Bárth M. János8. ábra. A kútnev
- Page 220 and 221:
Mikesy GáborA „Földrajzinév-t
- Page 222 and 223:
A „Földrajzinév-tár”-rólbiz
- Page 224 and 225:
A „Földrajzinév-tár”-rólA
- Page 226:
A mű elektronikus változatára a