Ugocsa megye korai ómagyar kori szláv eredetű helyneveiSzláv eredetű vízrajzi név, a szláv *solь ’só’ szónak az -ava, -ova szuffixummalképzett származéka (KNIEZSA 1942: 9, BENKŐ 2003: 137), a szláv formánsgyakori helynévképző (ŠMILAUER 1970: 28–9). A közszóból a szláv nyelvekbenkülönböző formánsokkal alakultak helynevek, vö. ukr. Coлoнa hn., or. Coлoнaяhn. (i. h. 167). A Szalva névvel etimológiailag összefügg a szomszédos Beregmegyében található Szolyva településnév, amelyet KISS LAJOS egy régi szláv pataknévrevezet vissza, a víznév etimonját pedig a fent említett tőből származtatja(vö. FNESz. Szolyva). A Szalva legelső adatai is már elmagyarosodott alakrautalnak: ezt mutatja szótagszerkezetében a két nyílt szótagos tendencia következtébenkialakult forma.Szedlice ’Keresztúr határában említett mező’ 1332 (Sz. 503): Sedlice, camp.Szláv eredetű név. A mikronév alapja a *Sedlce (tkp. ’kis falu, falucska’) >*Sedlec volt, amely KISS LAJOS szerint az -ice végű szláv helységnevek analógiájáraalakult (vö. FNESz. Szedlice). KNIEZSA a Sedlice-t a szláv seděti ’ülni’igéből eredezteti (Sz. 503). Az itt tárgyalt helynév mezőnév ugyan, de (etimológiájaalapján) eredetileg kisebb települést jelölhetett.Szemerdek 1. ’Ugocsa vm. ÉNy-i részén lévő vízfolyás, Szőlős és a Kis-Tiszaközött ered, Szőlősvégardó, Fancsika, Izsóteleke, Mátyfalva, Újhely, Karácsfalva,Keresztúr és Verbőc határában említik’ 1344 (DL. 62701): Zemurduk,fl., 1354 (DL. 70633, A. 6: 223), 1410–20 k. (Sz. 541), 1411 (Zs. 3: 709), 1424(DL. 38245, Sz. 377), 1570 k. (Sz. 412), 1620 k. (Sz. 412), 1637 (Sz. 412), 1717(Sz. 541), 1887 (Sz. 412): Zemerdek, fl., 1410–20 k. (Sz. 541), 1522 (Sz. 380),1642 (Sz. 331), 1645 (Sz. 425), 1655 (Sz. 504), 1717 (Sz. 541), 1755 (Sz. 541),1802–11 (Görög), 1819–69 (Kat2), 1852 (K1), 1864 (L17), 1865 (K6, K9,K15), 1875 (L7): Szemerdek, fl., 1411 (Zs. 3: 497, Sz. 412 [itt Zemewdeő alakszerepel]) Zemvrdeő, fl., 1642 (Sz. 491), 1644 (Sz. 491), 1645 (Sz. 491), 1646(Sz. 491): Zeömerdeök, 1644 (Sz. 491), 1645 (Sz. 491), 1646 (Sz. 491): Szömördök,1819–69 (Kat2): Szemerdk B., 1864 (L11): Szemerdelk, 1865 (K9): Szemendek,1872–84 (Kat3), 1887 (Sz. 425, 541): Szemérdek p., 1923 (Sz. 491): Simirdjug.<strong>2.</strong> ’Fancsika határában említett mező’ 1739 (Sz. 331): Szemerdek. Szemerdekvize 1336/1342 (Sz. 425): Zumurdukwyze, fl., 1351 (DL. 70629, Sz. 425[itt Zemerdukvize alak szerepel]): Zemerdukuize, fl., 1351 (DL. 70629, Sz. 425[itt Zemerdekvize alakban]): Zemerdekuize, fl., 1351/1385 (DL. 38159, Sz. 425):Scemerdukvyze, 1351/1389 (Sz. 425), 1390 (Zs. 1: 1554, Sz. 425 [itt Zemerdekwyzealakban]): Zemerdekuyze, 1390/1402 (Sz. 425): Zmerdek vise, 1522(Sz. 508): Zemerdekvize.Szláv eredetű vízrajzi név. KNIEZSA ISTVÁN szerint a szláv smьrdьkъ < smьrděti’bűzleni’ szóból származik, tehát a név a víz sajátosságát (szagát) fejezte ki,vö. ukr. Cмepдиx hn., or. Cмepдячaя hn. (Sz. 331, ŠMILAUER 1970: 165, itt aközszónak további szláv helynévi származékai is találhatók). A víznév legkoráb-117
Kocán Bélabi adatai elmagyarosodott alakot mutatnak, mivel a szó eleji mássalhangzó-torlódásmár feloldódott (sajátos, hogy egy a 14–15. század fordulójáról való adatotazonban szm- szókezdettel jegyeztek le). Emellett a 17. században labiálismagánhangzót tartalmazó alakok is megjelennek a név adatsorában. Legkorábbielőfordulásától a vize földrajzi köznévvel kiegészült változatban is szerepel.Terebes ’település Ugocsa vm. déli határában a Túr medrének jobb oldalán’1216 (Kniezsa 1943–44/2001: 169, F. 7/3: 20, EH. 2: 1061), 1315 (EH. 2: 1061),1315/1320/1325 (AOklt. 4: 50), 1315/1360 (AOklt. 4: 50), 1315/1325/1360(AOklt. 4: 50), 1319 (AOklt. 5: 181), 1397>1498 (Zs. 1: 4743, 4801), 1405 (Zs.2/1: 4006, ComMarmUg. 213), 1409 (Zs. 2/2: 7105), 1464 (DL. 70920), 1479(DL. 45792), 1492/1493 (DL. 46222), 1492/1498 (DL. 71068), 1492/1506 (DL.71101), 1493 (DL. 46222), 1493/1498 (DL. 71068), 1493>1506 (DL. 71101),1498 (DL. 71068, 71072), 1598 (Dávid 505, EH. 2: 1061), 1618 (Sz. 369), 1683(T10), 1691 (UC. 11: 49 f), 1692 (UC. 11: 49 h), 1773 (Lex. 283, ComMarmUg.213), 1782–85 (Kat1): Terebes, v., poss., 1219 (Szirmay 130, ComMarmUg.213 [itt Terebes szerepel]): Terebus, v., 1319 (Z. 1: 164, AOklt. 5: 181, Com-MarmUg. 213, EH. 2: 1061): Therebe, 1319 (Z. 1: 164, AOklt. 5: 181, Com-MarmUg. 213, Cs. 1. 435 [itt Terebes alakban], EH. 2: 1061), 1341 (DL. 70998),1341/1342 (DL. 70998), 1342 (DL. 70998), 1393 (ComMarmUg. 213),1393>1498 (DL. 71068), 1397>1498 (DL. 71068), 1402/1498 (Zs. 2/1: 1740),1425 (DL. 70838), 1441/1450 (DL. 70896), 1450 (DL. 70896), 1478 (DL.70985, Z. 11: 227, 229), 1478/1496 (DL. 71061 [itt [There]bes alakban]), 1479(DL. 70990), 1482 (DL. 70997), 1491 (DL. 71033), 1492/1493 (DL. 71047),1493/1493–1513 (DL. 71047), 1498 (DL. 71070, 71072), 1499 (DL. 71074),1499/1505 (DL. 71099), 1506 (DL. 71101), 1513 (DL. 86743), 1523 (DL.71174), *XVI. közepe (UC. 100: 20): Therebes, poss., v., 1528 (ComMarmUg.213, EH. 2: 1061): Terbes, 1564 (ComMarmUg. 213): Therebess, 1585 (T3),1636 (T2), 1662 (T4), 1664 (T7): Trebes, ? 1680 (T9), 1690 (T8), 1700 (T5),1760 (T6): Derebes. Mai népi neve: Terebes. | Rom. 1921 (EH. 2: 1061), 1926(Hnt. 390): Turul lung, 1932 (EH. 2: 1061), 1933 (Hnt. 785), 1937 (Hnt. 768),1942 (Hnt. 249, EH. 2: 1061), 1974 (ComMarmUg. 213, EH. 2: 1061): Turulung.Szláv névátvétel. A helynév alapja a szláv Trěbešь, a trěbiti ’irtani’ szó származéka,tulajdonképpen ’irtvány’ értelmű (KNIEZSA 1943–44/2001: 169, FNESz.Túrterebes). Más névfejtések tévesen személynévre (Sz. 95, 526), illetve ruténszóalakra vezetik vissza (P. 68). A településnév hangalakja magyar etnikumrautal, mivel már a legkorábbi adatokban is feloldódva jelenik meg a szó elejimássalhangzó-torlódás (tr > ter). A 14. század elejétől Túrterebes alakban isszerepel, hivatalos neveként is ez a Túr mellékére utaló névszerkezet rögzült.Torna ’a Batár bal oldali mellékvize, Gődényháza és Nagytarna határábanemlítik’ 1262 (Szirmay 149, Sz. 358, EH. 2: 1008, F. 7/3: 45 [itt még Thornio118
- Page 2 and 3:
HELYNÉVTÖRTÉNETI TANULMÁNYOK 2.
- Page 4 and 5:
Helynévtörténeti tanulmányok2.S
- Page 6:
TartalomElőszó...................
- Page 9 and 10:
Előszópatrocíniumi településne
- Page 11 and 12:
Rácz Anitaközelített a témához
- Page 13 and 14:
Rácz Anita193-205), melynek során
- Page 15 and 16:
Rácz AnitaA variánsokban előford
- Page 17 and 18:
Rácz Anitaért ne lenne elképzelh
- Page 19 and 20:
Rácz Anitajelenség mennyire tekin
- Page 21 and 22:
Rácz AnitaA névtípus kialakulás
- Page 23 and 24:
Rácz AnitaLAJOS etimológiái szer
- Page 25 and 26:
Rácz Anitatörzsnévi eredetű tel
- Page 27 and 28:
Rácz AnitaMarcal, a Rába, a Rábc
- Page 29 and 30:
Rácz AnitaBENKŐ LORÁND (2003), N
- Page 32 and 33:
Tóth ValériaA templomcímből ala
- Page 34 and 35:
A templomcímből alakult települ
- Page 36 and 37:
A templomcímből alakult települ
- Page 38 and 39:
A templomcímből alakult települ
- Page 40 and 41:
A templomcímből alakult települ
- Page 42 and 43:
A templomcímből alakult települ
- Page 44 and 45:
A templomcímből alakult települ
- Page 46 and 47:
A templomcímből alakult települ
- Page 48 and 49:
Bölcskei AndreaA spontán keletkez
- Page 50 and 51:
A spontán keletkezésű települé
- Page 52 and 53:
A spontán keletkezésű települé
- Page 54 and 55:
A spontán keletkezésű települé
- Page 56 and 57:
A spontán keletkezésű települé
- Page 58 and 59:
A spontán keletkezésű települé
- Page 60 and 61:
A spontán keletkezésű települé
- Page 62 and 63:
A spontán keletkezésű települé
- Page 64 and 65:
A spontán keletkezésű települé
- Page 66 and 67:
A spontán keletkezésű települé
- Page 68 and 69: Hoffmann IstvánA Tihanyi alapító
- Page 70 and 71: A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 72 and 73: A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 74 and 75: A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 76 and 77: A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 78 and 79: A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 80 and 81: A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 82 and 83: A Tihanyi alapítólevél három sz
- Page 84 and 85: Zelliger ErzsébetA Tihanyi alapít
- Page 86 and 87: A Tihanyi alapítólevél u[gr]in b
- Page 88 and 89: Póczos RitaAz Árpád-kori Borsod
- Page 90 and 91: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 92 and 93: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 94 and 95: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 96 and 97: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 98 and 99: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 100 and 101: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 102 and 103: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 104 and 105: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 106: Az Árpád-kori Borsod vármegye la
- Page 109 and 110: Kocán Bélaamely a HOFFMANN ISTVÁ
- Page 111 and 112: Kocán Béla44, 38, L16), 1865 (P.
- Page 113 and 114: Kocán Béla1351 (DL. 38161, ComMar
- Page 115 and 116: Kocán Béla393). Az Ilonok egy szl
- Page 117: Kocán BélaPusztinca vize ’Szől
- Page 121 and 122: Kocán BélaThwrcz, poss., 1478 (Z.
- Page 123 and 124: Kocán Bélaa), [1750] (ComMarmUg.
- Page 125 and 126: Kocán BélaK10 = Nagycsongova kata
- Page 127 and 128: Kocán BélaLipszky, Rep. = LIPSZKY
- Page 129 and 130: OOOOKocán BélaBeberkePasoncaAtakS
- Page 131 and 132: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 133 and 134: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 135 and 136: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 137 and 138: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 139 and 140: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 141 and 142: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 143 and 144: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 145 and 146: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 147 and 148: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 149 and 150: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 151 and 152: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 153 and 154: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 155 and 156: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 157 and 158: Kiss Gábor-Zágorhidi Czigány Bal
- Page 160 and 161: Reszegi KatalinKét hegyvonulat Ár
- Page 162 and 163: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 164 and 165: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 166 and 167: Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 168 and 169:
Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 170 and 171:
Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 172 and 173:
Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 174 and 175:
Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 176 and 177:
Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 178 and 179:
Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 180 and 181:
Két hegyvonulat Árpád-kori név
- Page 182 and 183:
Bíró FerencHelynevek a Heves Megy
- Page 184 and 185:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 186 and 187:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 188 and 189:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 190 and 191:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 192 and 193:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 194:
Helynevek a Heves Megyei Levéltár
- Page 197 and 198:
Kenyhercz Róbertpád-kori Magyaror
- Page 199 and 200:
Kenyhercz Róbertvannak kitéve, am
- Page 201 and 202:
Kenyhercz Róbertómagyar korban k
- Page 203 and 204:
Kenyhercz Róbertst-/szt- (5): 1329
- Page 205 and 206:
Kenyhercz Róbertrészt ez az egyet
- Page 207 and 208:
Kenyhercz Róbertmiért csak s, sz
- Page 209 and 210:
Bárth M. JánosA helynévgyűjtem
- Page 211 and 212:
Bárth M. Jánosaz ugyancsak sűrű
- Page 213 and 214:
Bárth M. JánosA 4. ábrán az „
- Page 215 and 216:
Bárth M. Jánoslattal talán bizto
- Page 217 and 218:
Bárth M. János8. ábra. A kútnev
- Page 220 and 221:
Mikesy GáborA „Földrajzinév-t
- Page 222 and 223:
A „Földrajzinév-tár”-rólbiz
- Page 224 and 225:
A „Földrajzinév-tár”-rólA
- Page 226:
A mű elektronikus változatára a